справа № 991/9148/23
провадження №11-сс/991/838/23
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 листопада 2023 року м.Київ

Колегія суддів Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м.Києві апеляційну скаргу ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 18 жовтня 2023 року про закриття провадження за скаргою,

ВСТАНОВИЛА:

Зміст оскаржуваного рішення і встановлені судом обставини.

Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 18 жовтня 2023 року закрито провадження за скаргою ОСОБА_5 на бездіяльність прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури (далі - САП).

Постановляючи оскаржувану ухвалу, з огляду на визначення підслідності кримінального провадження за Солом`янським управлінням поліції ГУНП у місті Києві, в рамках якого подано скаргу, слідчий суддя дійшов висновку, що уповноважена особа САП не зобов`язана розглядати клопотання скаржника в порядку ст.220 КПК України.

Вимоги апеляційної скарги і доводи особи, яка її подала.

Не погоджуючись з ухвалою слідчого судді про закриття провадження, вважаючи її незаконною, невмотивованою, необґрунтованою та такою, що постановлена з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону, ОСОБА_5 звернувся з апеляційною скаргою, за якою просив суд скасувати ухвалу від 18 жовтня 2023 року та постановити нову ухвалу, якою направити справу на новий розгляд у суді першої інстанції в іншому складі суду.

В поданій апеляційній скарзі ОСОБА_5 зазначив, що слідчий суддя відмовив йому у доступі до правосуддя, не дослідив його скаргу і наведені в ній доводи, необґрунтовано і невмотивовано відхилив клопотання про допит певних осіб, дослідження доказів та вчинення інших процесуальних дій для підтвердження чи спростування обставин, з`ясування яких може мати істотне значення для ухвалення законного, обґрунтованого та справедливого судового рішення.

Позиції учасників судового провадження.

Прокурор та особа, яка подала скаргу, будучи належним чином повідомленими про дату, час і місце апеляційного розгляду, у судове засідання не з`явились, про поважні причини свого неприбуття суд не повідомили.

Ураховуючи зазначене і те, що КПК не передбачає вимог щодо обов`язкової участі сторін у судовому розгляді апеляційних скарг на ухвали слідчих суддів, зокрема щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування, приймаючи до уваги значно скорочені у порівнянні із загальним порядком строки апеляційного перегляду таких ухвал (ч.2 ст.422 КПК), колегія суддів на підставі ч.4 ст.405 КПК вважала за можливе провести розгляд апеляційної скарги за відсутності учасників судового провадження.

Мотиви суду.

За положеннями ч.1 ст.404 КПК суд апеляційної інстанції переглядає судове рішення в межах апеляційної скарги.

Відповідно до п.18 ч.1 ст.3 КПК слідчий суддя наділений повноваженнями судового контролю у кримінальному провадженні.

Здійснення такого контролю шляхом прийняття рішень за скаргами на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, прокурора, визначено главою 26 КПК.

Перелік рішень, дій чи бездіяльність слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, передбачений положеннями ч.1 ст.303 КПК, скарги на інші рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора за ч.2 ст.303 КПК не розглядаються під час досудового розслідування і можуть бути предметом розгляду під час підготовчого провадження у суді.

Так, предметом оскарження згідно з п.1 ч.1 ст.303 КПК може бути бездіяльність прокурора, яка полягає у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений КПК строк.

Проте, така бездіяльність передбачає наявність трьох обов`язкових ознак: 1) особа (слідчий або прокурор) наділена обов`язком вчинити певну процесуальну дію; 2) така процесуальна дія має бути вчинена у визначений КПК строк; 3) відповідна процесуальна дія у встановлений строк особою (слідчим або прокурором) не вчинена. Таким чином, наведена норма дозволяє звернутися до суду зі скаргою не на будь-яку бездіяльність, а лише щодо нездійснення належною посадовою особою відповідних дій, обов`язок здійснення та строк виконання яких чітко регламентований кримінальним процесуальним законодавством.

Наведеним ознакам відповідає бездіяльність, яка виникає внаслідок невиконання вимог ст.220 КПК, згідно з якою клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій слідчий, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав. Про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй.

При цьому варто зважати на те, що відповідна бездіяльність може бути зумовлена не лише невчиненням процесуальної дії в межах встановлених зазначеною нормою строків, а й неналежним розглядом клопотання, зокрема, залишенням його без процесуального реагування або неналежним на нього процесуальним реагуванням.

Як вбачається з матеріалів судового провадження, ОСОБА_5 звернувся до слідчого судді зі скаргою на бездіяльність прокурора САП, яка полягає у нездійсненні процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений КПК строк. Зі змісту скарги та долучених до неї документів слідує, що ОСОБА_5 звернувся до уповноваженої особи САП із клопотанням про вчинення процесуальних дій у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до ЄРДР на підставі ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 27 листопада 2020 року (справа №991/9656/20), вказане клопотання надійшло до САП, проте розглянуто не було.

Під час розгляду скарги слідчим суддею встановлено, що на виконання ухвал слідчих суддів Вищого антикорупційного суду від 24 листопада 2020 року та 27 листопада 2020 року за заявами ОСОБА_5 від 16 листопада 2020 року розпочато кримінальні провадження №0000740 та № 0002416. Постановою прокурора від 16 лютого 2021 року визначено підслідність цих проваджень за Солом`янським управлінням поліції ГУ НП у м. Києві. Зі змісту долученого ОСОБА_5 до матеріалів скарги листа Солом`янської окружної прокуратури міста Києва від 21 квітня 2023 року вбачається, що матеріали досудового розслідування, зареєстрованого в ЄРДР за №0000740 від 01 грудня 2020 року, об`єднано в одне провадження з кримінальним провадженням за №0012569 від 30 грудня 2015 року, досудове розслідування якого здійснюється Солом`янським управлінням поліції ГУ НП у місті Києві.

З урахуванням встановлених обставин, колегія суддів вважає обґрунтованим висновок слідчого судді щодо відсутності у прокурора САП обов`язку на вчинення процесуальних дій, адже прокурор САП не є процесуальним керівником у кримінальному провадженні, в межах якого подано клопотання, процесуальне керівництво у якому здійснюється відповідно прокурорами Солом`янської окружної прокуратури міста Києва, а тому не є суб`єктом, бездіяльність якого може бути предметом розгляду у Вищому антикорупційному суді в порядку ст.303 КПК.

Враховуючи, що скаргу подано на бездіяльність прокурора, який не наділений обов`язком вчинити певну процесуальну дію у кримінальному провадженні у визначений КПК строк, подана скарга не може бути предметом розгляду слідчого судді відповідно до ст.303 КПК. Наслідки звернення зі скаргою на бездіяльність прокурора, що не підлягає оскарженню передбачені ч.4 ст.304 КПК.

За вимогами ч.4 ст.304 КПК слідчий суддя відмовляє у відкритті провадження лише у разі, якщо скарга подана на рішення, дію чи бездіяльність слідчого, прокурора, що не підлягає оскарженню.

У випадку відкриття слідчим суддею провадження за скаргою та виявлення підстав для повернення або відмови у відкритті провадження під час розгляду скарги по суті, провадження по вказаній справі має бути закритим.

Такий висновок узгоджується з правовою позицією, висловленою в ухвалі Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 19 лютого 2019 у справі №569/17036/18.

За наведених обставин, колегія суддів не вбачає невідповідності ухвали слідчого судді про закриття провадження за скаргою процесуальним нормам КПК.

Згідно з ч.3 ст.407 КПК за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвалу слідчого судді, суд апеляційної інстанції має право залишити ухвалу без змін або скасувати ухвалу та постановити нову ухвалу.

Таким чином, під час постановлення оскаржуваної ухвали слідчою суддею дотримано передбачені кримінальним процесуальним законодавством вимоги, порушень норм КПК України, які могли б стати підставою для скасування ухвали слідчої судді, в тому числі за вимогами та обставинами, викладеними в апеляційній скарзі, колегією суддів не встановлено, у зв`язку з чим оскаржувана ухвала слідчої судді є законною, обґрунтованою та такою, що підлягає залишенню без змін, а відтак вимоги апеляційної скарги підлягають залишенню без задоволення.

Керуючись ст.303, 309, 404, 405, 407, 419, 422, 532 КПК, колегія суддів

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 18 жовтня 2023 року про закриття провадження за скаргою залишити без змін.

Ухвала є остаточною, набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає.

Судді:

___________ ___________ ___________

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3