Справа № 991/9566/23
Провадження 1-кс/991/9661/23
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

02 листопада 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи Національного антикорупційного бюро України щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

ВСТАНОВИВ:

31.10.2023 до Вищого антикорупційного суду надійшла скарга журналіста-кореспондента друкованого ЗМІ «Багнет Нації» ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинення кримінального правопорушення за його заявою від 27.10.2023.

Вказана скарга на підставі протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 31.10.2023 була передана на розгляд слідчого судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 .

1.Зміст поданої скарги

У своїй скарзі ОСОБА_3 вказує, що 27.10.2023 ним на офіційну електронну пошту Національного антикорупційного бюро України було направлено заяву про вчинення кримінального правопорушення. Однак, в порушення вимог ст. 214 КПК України, відомості за вказаною заявою до ЄРДР не внесені, досудове розслідування не розпочато.

Так, у поданій заяві зазначено, що заявник, діючи в рамках редакційного завдання, виявив, що керівником ТОВ «Аквапласт» ОСОБА_4 , власником ТОВ «Аквапласт» ОСОБА_5 та командиром ІНФОРМАЦІЯ_1 (в/ч НОМЕР_1 ) полковником ОСОБА_6 можливо було вчинене кримінальне правопорушення, передбачене ч. 5 чт. 191 КК України.

Так, на думку заявника, вказаними особами, під виглядом виконання ремонтних робіт військової техніки, було незаконно привласнено більше ніж 7 500 00 гривень державних коштів.

У скарзі зазначено, що в діях вищевказаних осіб вбачаються ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ст. 28 ч. 5 ст. 191 КК України.

Враховуючи викладені обставини, ОСОБА_3 просить задовольнити його скаргу, визнати незаконною бездіяльність уповноважених осіб НАБУ та зобов`язати останніх внести до ЄРДР відомості за його заявою про вчинення злочину.

2.Позиція учасників судового засідання

У судове засідання ОСОБА_3 не з`явився, однак у своїй скарзі просив розглядати її за його відсутності, вимоги викладені у ній підтримав.

Представник НАБУ в судове засідання не з`явився, проте до його початку надіслав письмові заперечення в яких виклав власну позицію, ґрунтуючись на якій просив відмовити в задоволенні скарги.

Так, в запереченнях зазначено, що 27.10.2023 до НАБУ надійшли заяви журналіста друкованого ЗМІ «Багнет Нації» ОСОБА_3 №№ 008/1/НАБУ/23, 008/2/НАБУ/23, 008/3/НАБУ/23, 008/4/НАБУ/23, 008/5/НАБУ/23, 008/6/ НАБУ/23 і 008/7/НАБУ/23, які в цей же день зареєстровані за №№ 209/1198-00-юо, 209/1199- 00-юо, 209/1200-00-юо, 209/1201-00-юо, 209/1202-00-юо, 209/1203-00-юо і 209/1204-00- юо. Вказані заяви стосувались можливих протиправних дій окремих військовослужбовців та посадових осіб окремих суб`єктів господарювання та з інших питань. Листом від 02.11.2023 № 112-225/33778 НАБУ повідомило заявника про те, що за результатами розгляду інформації викладеної у вказаних заявах, в межах компетенції, Головним підрозділом детективів НАБУ на даний час не встановлено підстав для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, оскільки не викладено об`єктивних даних, що можуть свідчити про вчинення кримінальних корупційних правопорушень, підслідних детективам НАБУ.

Керуючись положеннями ч. 3 ст. 306 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглядати скаргу за відсутності скаржника ОСОБА_3 та представника органу, бездіяльність уповноваженої особи якого оскаржується, оскільки це не є перешкодою для розгляду відповідної скарги.

У зв`язку з цим та у відповідності до ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду скарги слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

3.Мотиви та оцінка слідчого судді

Відповідно до ч. 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого в порядку, передбаченому КПК України.

Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні врегульований КПК України. Зокрема, право на подання скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора під час досудового розслідування передбачено статтею 303 КПК України.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Вищезазначена бездіяльність виникає у зв`язку з невиконанням слідчим, дізнавачем чи прокурором передбаченого ч. 1 ст. 214 КПК України обов`язку внести відомості про вчинення кримінального правопорушення до ЄРДР, і таким чином розпочати проведення досудового розслідування за відповідними фактами.

Так, згідно з ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Згідно ч. 2 ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

За змістом п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, до Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела. При цьому, об`єктивними даними, які можуть свідчити про наявність ознак злочину є відомості, що підтверджують реальність конкретної події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення).

Вказані положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому наявність фактичних даних, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, має бути критерієм внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань та початку досудового розслідування.

З наведених положень вбачається, що слідчий та прокурор хоча і не проводять до моменту внесення відомостей у ЄРДР перевірку обставин, викладених у заяві, однак аналізують її зміст, і саме ця інформація дає змогу визначити, чи містить заява достатньо відомостей про вчинення кримінального правопорушення.

Таким чином, внесенню до ЄРДР в порядку ч. 1 ст. 214 КПК України підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення.

Саме такий механізм початку досудового розслідування надає кожній особі право заявляти про їх вчинення та очікувати, що за відповідними фактами буде розпочате розслідування, водночас забезпечує можливість здійснювати досудове розслідування виключно за фактами вчинення кримінальних правопорушень та захищає інших осіб від необґрунтованого кримінального переслідування та процесуального примусу.

Вказане узгоджується з практикою Верховного Суду, який у своїх постановах наголошує на такому:

(1) «... якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин ...» (постанова ККС ВС від 16.05.2019 у справі № 761/20985/18);

(2) «… слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР» (постанова ККС ВС від 30.09.2021 у справі № 556/450/18).

З урахуванням викладеного, бездіяльність, передбачена п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, може бути констатована лише у випадку, якщо відповідна заява чи повідомлення містять відомості саме про кримінальне правопорушення.

Як вбачається із поданої скарги, ОСОБА_3 стверджує, що командир однієї із військових частин, діючи у змові з посадовими особами приватного підприємства, шляхом внесення до відповідної технічної документації недостовірної інформації про ціни, вид та об`єми робіт з ремонту військової техніки здійснив привласнення бюджетних кошти в особливо великому розмірі.

Проаналізувавши подану скаргу та долучену до неї заяву, слідчий суддя вважає, що в них відсутні відомості, які могли б об`єктивно свідчити про ймовірність вчинення вказаними особами кримінального корупційного правопорушення, а заявником не наведено будь-яких вагомих обставин, існування яких обґрунтовує необхідність початку досудового розслідування.

У поданій заяві відсутні конкретні відомі заявнику обставини вчинення вказаними особами, зокрема службовими особами ТОВ «Аквапласт» ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та командиром ІНФОРМАЦІЯ_1 (в/ч НОМЕР_1 ) полковником ОСОБА_6 дій які б містили хоча б загальні ознаки об`єктивної сторони вказаного ним злочину, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України. Заявник не зазначає, які конкретні дії вказують на зловживання з боку вказаних осіб та як саме відбувалось привласнення коштів державного бюджету. Долучені до скарги матеріали не містять відомостей на підставі яких було б можливо дійти висновку про вчинення вказаними особами протиправних дій під час ремонту військової техніки. Так, скаржник стверджуючи, що 50 % робіт зазначених у дефектних актах взагалі не виконувались, оскільки військова техніка не мала такого роду пошкоджень, не надає жодних документів, які б підтверджували, що кошти були сплачені за роботи, які фактично не виконувались або використанні при ремонті запчастини були придбані за завищеними цінами чи не відповідають ступеню необхідної якості.

Натомість, у заяві висловлене загальне припущення про ймовірне вчинення протиправних дій, які зроблені заявниками, ґрунтуючись виключно на суб`єктивному уявленні щодо правомірності рішень та дій відповідних осіб.

З урахуванням викладеного, слідчий суддя вважає, що самих лише припущень заявника про наявність певної змови між командиром військової частини та посадовими особами приватного підприємства, які з метою привласнення коштів державного бюджету організували злочинну схему з фіктивних ремонтів військової техніки, недостатньо для висновку про наявність вказаного у заяві кримінального правопорушення, тим більше, такі припущення не можуть бути підставою для початку досудового розслідування відносно вказаних осіб.

У даному випадку невиправданим є застосування механізму кримінального переслідування та процесуального примусу для дослідження інформації, зазначеної у поданій заяві.

Керуючись ст.214, 303-304, 306, 307, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

1.Скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи Національного антикорупційного бюро України щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, - залишити без задоволення.

2.Ухвала може бути оскаржена до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду впродовж п`яти днів з дня її оголошення.

3.Ухвала набирає законної сили після закінчення п`ятиденного строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі її подання ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1