Справа № 393/658/23
пров. 1-кп/393/110/23

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 грудня 2023 року смт Новгородка

Новгородківський районний суд Кіровоградської області

в складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судових засідань ОСОБА_2 ,

за участі прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_6 ,

захисника ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт Новгородка дистанційно у режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів за допомогою підсистеми відеоконференцзв`язку ЄСІТС кримінальне провадження, внесене в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000464 від 08.07.2023р., за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.125, ч.4 ст.186 КК України, ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України,

В С Т А Н О В И В:

На розгляді у Новгородківському районному суді Кіровоградської області перебуває вказане кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.125, ч.4 ст.186 КК України, ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України.

В судове засідання не з`явилися свідки ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ОСОБА_12 які викликані до суду належним чином, причину свого неприбуття не повідомили.

В судовому засіданні прокурор просив суд застосувати до вказаних свідків привід та відкласти розгляд справи.

Інші учасники кримінального провадження не заперечували щодо вказаного клопотання прокурора.

Крім того, в судовому засіданні прокурор просив суд продовжити строк застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 та обвинуваченому ОСОБА_6 до 2-х місяців, про що подав відповідні клопотання. Прокурор обґрунтовує подані клопотання наявністю ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, зокрема обвинувачені можуть: переховуватися від суду; незаконно впливати на свідків, потерпілого; вчинити інші кримінальні правопорушення, тобто ризики, які були на момент застосування та продовження обвинуваченим запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не зменшилися. Прокурор вважає, що враховуючи обставини кримінального провадження та особи обвинувачених, до останніх неможливо застосувати більш м`який запобіжний захід ніж тримання під вартою, так як інший запобіжний захід не зможе запобігти вказаним ризикам.

Захисник ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечував щодо продовження строку тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 та просив обрати обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Обвинувачений ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечував щодо вказаних клопотань прокурора про продовження строку тримання під вартою.

Захисник ОСОБА_7 у судовому засіданні заперечував щодо вказаного клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та просив застосувати до обвинуваченого ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Обвинувачений ОСОБА_6 у судовому засіданні заперечував щодо вказаних клопотань прокурора про продовження строку тримання під вартою та підтримав думку свого захисника ОСОБА_7 .

Потерпілі у судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце його проведення повідомленні належним чином.

Суд, заслухавши учасників процесу, дослідивши наявні матеріали кримінального провадження, встановив наступне.

Щодо клопотання прокурора про привід свідків.

Згідно з ч.3 ст.142 КПК України слідчий суддя або суд, встановивши, що особа, яка зобов`язана з`явитися на виклик слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, була викликана у встановленому цим Кодексом порядку (зокрема, наявне підтвердження отримання нею повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом), та не з`явилася без поважних причин або не повідомила про причини свого неприбуття, постановляє ухвалу про здійснення приводу такої особи.

Відповідно до ст.327 КПК України, якщо в судове засідання не прибув за викликом свідок, спеціаліст, перекладач або експерт, заслухавши думку учасників судового провадження, суд після допиту інших присутніх свідків призначає нове судове засідання і вживає заходів для його прибуття. Суд також має право постановити ухвалу про привід свідка та/або ухвалу про накладення на нього грошового стягнення у випадках та в порядку, передбачених главами 11 та 12 цього Кодексу.

Згідно з ч.3 ст.140 КПК України привід свідка не може бути застосований до неповнолітньої особи.

Судом встановлено, що свідки ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ОСОБА_12 були викликані до суду належним чином, але в судове засідання не з`явилися, причину свого неприбуття не повідомили. При цьому, з реєстру матеріалів досудового розслідування слідує, що свідок ОСОБА_12 є неповнолітнім. Таким чином, клопотання прокурора про здійснення приводу вказаних свідків підлягає частковому задоволенню, так як до неповнолітнього свідка ОСОБА_12 не може бути застосований привід.

Щодо клопотання прокурора про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченим ОСОБА_4 та ОСОБА_6 .

Згідно з ч.1, ч.2 ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Ухвалою слідчого судді Кіровського районного суду м.Кіровограда від 28.09.2023р. продовжено обвинуваченому ОСОБА_4 строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 39 днів, тобто до 12.00 год. 07.11.2023 року, без визначення розміру застави.

Ухвалою слідчого судді Кіровського районного суду м.Кіровограда від 27.09.2023р. обрано обвинуваченому ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 43 дні, тобто до 17.30 год. 07.11.2023 року, без визначення розміру застави.

Ухвалою Новгородківського районного суду Кіровоградської області від 19.10.2023р. продовжено обвинуваченим ОСОБА_4 та ОСОБА_6 строк дії запобіжних заходів у вигляді тримання під вартою на 60 днів, тобто до 17.12.2023р. включно.

Згідно з ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та восьмою статті 176 цього Кодексу.

Судом встановлено, що підставою для обрання обвинуваченим ОСОБА_4 , ОСОБА_6 зазначеного запобіжного заходу слугувала наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованих кримінальних правопорушень, а також наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, та запобігання спробам переховуватися від суду; незаконно впливати на свідків, потерпілого; вчинити інше кримінальне правопорушення. При цьому, підставою для продовження обвинуваченим ОСОБА_4 , ОСОБА_6 зазначеного запобіжного заходу слугувала наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3 ч.1 ст.177 КПК України, а саме - запобігання спробам переховуватися від суду та незаконно впливати на свідків, потерпілого.

Отже, при вирішенні питання про доцільність продовження строку дії запобіжних заходів обраних ОСОБА_4 та ОСОБА_6 суд має врахувати наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ними кримінальних правопорушень, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що обвинувачені можуть здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Суд відзначає, що дане кримінальне провадження перебуває на стадії судового розгляду, метою якого є встановлення поза розумним сумнівом винуватості або невинуватості особи у вчиненні кримінального правопорушення за наслідками безпосереднього дослідження і оцінки доказів судом, що виключає можливість оцінки судом обґрунтованості підозри.

Ризики вчинення обвинуваченими дій, передбачених частиною першою статті 177 КПК України, вважаються наявними за умови встановлення судом обґрунтованої ймовірності реалізації ними таких дій. Чинне законодавство не вимагає підтвердження того, що обвинувачений обов`язково здійснюватиме такі дії. Однак суду необхідно встановити, чи обвинувачений наразі має об`єктивну можливість їх реалізації в майбутньому.

У справі ''Москаленко проти України'' від 20.05.2010 року Європейський суд з прав людини нагадав, що суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину. Також суд визнав, що, враховуючи серйозність висунутих щодо заявника обвинувачень, державні органи могли виправдано вважати, що такий ризик існує.

Європейський суд з прав людини неодноразово зазначав, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Суд, розглядаючи вказані клопотання прокурора, враховує практику Європейського суду з прав людини, обставини даного кримінального провадження, зокрема наступне:

- обвинувачений ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину (ч.4 ст.186 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до десяти років) та кримінальних проступків, передбачених ч.1 ст.125 КК України, перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, та особу обвинуваченого, який раніше не судимий, не одружений, осіб на утриманні не має, тобто не має стійких соціальних зв`язків;

- обвинувачений ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину (ч.4 ст.186 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до десяти років), перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, та особу обвинуваченого, який раніше не судимий, не одружений, осіб на утриманні не має, тобто не має стійких соціальних зв`язків.

Суд вважає, що ризики, які зазначені у клопотанні прокурора, а саме - те, що обвинувачені можуть переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків та потерпілих продовжують існувати і є реальними. Обвинувачені на даному етапі мають можливість їх реалізації за умови незастосування відповідного запобіжного заходу.

Так, ризик переховування від суду залишається реальним з огляду на тяжкість злочину, у вчиненні якого обвинувачуються ОСОБА_4 та ОСОБА_6 суворістю можливого покарання, оскільки ч.4 ст.186 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до десяти років та пов`язаними із цим негативними для особи наслідками.

Ризик впливу на свідків та потерпілих може стати актуальним саме у зв`язку зі зміною стадії кримінального провадження (надходження обвинувального акту до суду). Так як, ознайомлення з матеріалами кримінального провадження, що передувало надходженню обвинувального акта до суду, формує обізнаність обвинувачених про повний обсяг і зміст показань осіб, які допитувалися у цьому кримінальному провадженні, та встановлені обставини. При встановленні наявності ризику впливу на свідків та потерпілих слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками та потерпілими, у кримінальному провадженні, а саме - спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч.ч.1,2 ст.23, ст. 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч.4 ст.95 КПК). За таких обставин ризик впливу на потерпілих та свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків, потерпілих та дослідження їх судом, а тому за відсутності дієвого запобіжного заходу такий ризик є реальним. Суд відзначає, що свідки та потерпілий ОСОБА_13 судом не допитувалися.

Суд відзначає, що прокурором не доведено ризику вчинення обвинуваченими інших кримінальних правопорушень та продовження кримінального правопорушення, враховуючи, що вони раніше не судимі.

З огляду на викладене, суд вважає, що наявні ризики того, що обвинувачені ОСОБА_4 , ОСОБА_6 перебуваючи на волі можуть: переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків та потерпілих, тобто заявлені ризики, які передбаченні пунктами 1, 3 ч.1 ст.177 КПК України, продовжують існувати.

Таким чином, суд приходить до висновку, що обставини, які зазначені у даних клопотаннях прокурора, виправдовують подальше тримання обвинувачених під вартою, а тому вказані клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 та обвинуваченому ОСОБА_6 строків запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягають задоволенню.

Суд вважає, що більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою, в тому числі і домашній арешт, не може бути застосований до обвинувачених ОСОБА_4 , ОСОБА_6 , так як він не забезпечить уникнення наведених ризиків та не забезпечить належної поведінки обвинувачених з огляду на особи останніх та обставини кримінального провадження.

Згідно з ч.3 ст.115 КПК України при обчисленні строку днями строк закінчується о двадцять четвертій годині останнього дня строку.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Згідно з п.2 ч.5 ст.182 КПК України розмір застави визначається у таких межах:щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З урахуванням викладеного, враховуючи обставини кримінального провадження та особи обвинувачених, суд вважає за необхідне визначити ОСОБА_4 та ОСОБА_6 розмір застави 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб кожному, що складає 80520 грн., з покладенням на них обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.ст.177-178, 182, 183, 196, 197, 327, 331 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора про привід свідків задовольнити чатково.

Застосувати привід на 13.00 год. 15.01.2024р. в зал судового засідання №1 Новгородківського районного суду Кіровоградської області відносно свідків:

1) ОСОБА_8 , який проживає по АДРЕСА_1 ,

2) ОСОБА_9 , яка проживає по АДРЕСА_1 ,

3) ОСОБА_11 , який проживає по АДРЕСА_2 ,

4) ОСОБА_10 , яка проживає по АДРЕСА_3 .

В решті вимог клопотання прокурора про привід свідків - відмовити.

Виконання приводу свідків доручити начальнику відділення поліції №2 (м.Кропивницький) Кропивницького РУП.

Клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів - задовольнити повністю.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.125, ч.4 ст.186 КК України, строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів, тобто до 09.02.2024 року включно.

Визначити ОСОБА_4 заставу у розмірі 30 (тридцяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 80520 (вісімдесят тисяч п`ятсот двадцять) грн., яка може бути внесена як самим обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок: код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 26241445, банк отримувача ДКСУ, м.Київ, код банку отримувача (МФО) 820172, рахунок отримувача UA0002505, призначення платежу забезпечення виконання ухвали суду по справі №0000464.

При внесенні зазначеної суми застави ОСОБА_4 звільнити з-під варти.

У разі внесення ОСОБА_4 застави покласти на нього на строк до 09.02.2024 року наступні обов`язки:

1) прибувати до суду за першою вимогою;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він фактично проживає чи перебуває, без дозволу суду;

3)повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4)утримуватись від спілкування зі свідками, потерпілими у кримінальному провадженні, як особисто так і через третіх осіб за винятком участі в процесуальних діях та в суді;

5)здати на зберігання до відповідного територіального органу Управління Державної міграційної служби у Кіровоградській області паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо ОСОБА_4 , будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів - задовольнити повністю.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України, строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів, тобто до 09.02.2024 року включно.

Визначити ОСОБА_6 заставу у розмірі 30 (тридцяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 80520 (вісімдесят тисяч п`ятсот двадцять) грн., яка може бути внесена як самим обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок: код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 26241445, банк отримувача ДКСУ, м.Київ, код банку отримувача (МФО) 820172, рахунок отримувача UA0002505, призначення платежу забезпечення виконання ухвали суду по справі №0000464.

При внесенні зазначеної суми застави ОСОБА_6 звільнити з-під варти.

У разі внесення ОСОБА_6 застави покласти на нього на строк до 09.02.2024 року наступні обов`язки:

1) прибувати до суду за першою вимогою;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він фактично проживає чи перебуває, без дозволу суду;

3)повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4)утримуватись від спілкування зі свідками, потерпілими у кримінальному провадженні, як особисто так і через третіх осіб за винятком участі в процесуальних діях та в суді;

5)здати на зберігання до відповідного територіального органу Управління Державної міграційної служби у Кіровоградській області паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо ОСОБА_6 , будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала в частині продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом семи днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Суддя ОСОБА_1