Справа № 626/3320/23
Провадження № 1-кс/626/1375/2023
УХВАЛА

25 жовтня 2023 року м. Красноград

Слідчий суддя Красноградського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ Красноградського РВ ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 , яке погоджене з прокурором Красноградської окружної прокуратури про арешт майна в рамках кримінального провадження № 0001098,-

ВСТАНОВИВ:

23.10.2023 року до Красноградського районного суду Харківської області надійшло клопотання слідчого СВ Красноградського РВП ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 по матеріалах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001098 від 21.10.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 246 КК України, яке погоджено прокурором Красноградської окружної прокуратури ОСОБА_4 .

На обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що 21.10.2023 року до ЧЧ Красноградського РВП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення зі служби "102" про те, що за адресою: Харківська область, Красноградський район, лісопосадка поблизу с. Петрівка, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 здійснив вирубку двох дерев породи "ясен".

При виїзді на місце події в складі слідчо-оперативної групи було зафіксовано незаконну вирубку дерев породи «Ясен» в кількості 2 штук, діаметрами: 52 см та 44 см.

Також було виявлено бензопилу ТМ «STIHL» чорно-помаранчевого кольору та одну каністру бежевого кольору, об`ємом 5 літрів (напівзаповнена рідиною темного кольору, а саме 3 літри бензину А95) з надписом «syngenta», які належать громадянину ОСОБА_5 .Крім цього, виявлено та вилучено спиляну деревину в кількості 3 м. куб

Постановою слідчого СВ Красноградського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 від 22.10.2023 року бензопилу ТМ «STIHL» чорно-помаранчевого кольорута одну каністру бежевого кольору, об`ємом 5 літрів з надписом «syngenta», спиляну деревину породи «ясен» в кількості 3 метра кубічних, визнано речовим доказом по кримінальному провадженню. Досудовим розслідуванням встановлено, що незаконний випил дерев здійснював ОСОБА_5 власною бензопилою ТМ «STIHL».

Накладення арешту зумовлюється тим, що необхідним є забезпечення збереження речового доказу, дієвості кримінального провадження.

Як передбачено ч.1 ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Дослідивши клопотання про арешт майна та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 2 ст. 131 КПК України арешт майна є одним з видів заходів забезпечення кримінального провадження, а отже за правилами ст. 132 КПК України його застосування не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для вжиття заходів забезпечення кримінального провадження; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи, про який йдеться у клопотанні слідчого або прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається з клопотанням.

Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

З наданих матеріалів вбачається, що у провадженні СВ Красноградського РВП ГУНП в Харківській області перебувають матеріали досудового розслідування, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001098 від 21.10.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 246 КК України, а саме за фактом незаконної порубки дерев або чагарників у лісах, захисних та інших лісових насадженнях, перевезення, зберігання, збуту незаконно зрубаних дерев або чагарників.

Під час досудового розслідування встановлено, що 21.10.2023 року до ЧЧ Красноградського РВП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення зі служби "102" про те, що за адресою: Харківська область, Красноградський район, лісопосадка поблизу с. Петрівка, ОСОБА_5 здійснив вирубку двох дерев породи "ясен". 22.10.2023 року слідчим винесено постанову про визнання речовими доказами бензопили ТМ «STIHL» чорно-помаранчевого кольорута одної каністри бежевого кольору, об`ємом 5 літрів з надписом «syngenta», спиляної деревини породи «ясен» в кількості 3 метра кубічних

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора (ст. 132 КПК України).

Зокрема п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України передбачений такий вид заходів забезпечення кримінального провадження, як арешт майна.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України, передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України слідчий суддя накладає арешт на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього кодексу, тобто якщо воно зберегло на собі сліди вчинення кримінального правопорушення та є предметами, що були об`єктом кримінально протиправних дій, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Отже, такий арешт по суті являє форму забезпечення доказів у кримінальному провадженні та не вимагає обов`язкового повідомлення підозри у кримінальному провадженні, не пов`язується з особою, підозрюваною у вчиненні кримінального провадження.

Відповідно до ч.11 ст.170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Як вказано в ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відмова у задоволенні або часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі відповідно всього або частини тимчасово вилученого майна.

У разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи що, згідно ст.ст. 7, 16 КПК України загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності, правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого розслідується кримінальне провадження та в межах якого надійшло клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що наявні достатні підстави для арешту зазначеного в клопотанні слідчого майна.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 107, 110, 131, 167-175, 309 КПК України, -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ Красноградського РВ ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 задовольнити.

Накласти арешт на напиляну деревину породи "ясен" в кількості 3 метрів кубічних та бензопилу ТМ «STIHL» чорно-помаранчевого кольору, каністру бежевого кольору, об`ємом 5 л. , які були вилучені в ході проведення огляду місця події від 21.10.2023 року.

Бензопилу ТМ «STIHL» передати на зберігання власнику - ОСОБА_5 . Зобов`язати слідчого СВ Красноградського РВ ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 самостійно визначити порядок зберігання деревини .

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга протягом п`яти днів до Харківського апеляційного суду.

Слідчий суддя

Красноградського районного суду ОСОБА_1