Єдиний унікальний номер справи 333/502/24
Номер провадження 1-кс/333/355/24
УХВАЛА

іменем України

про арешт майна

17 січня 2024 року місто Запоріжжя

Слідчий суддя Комунарського районного суду міста Запоріжжя ОСОБА_1
за участю:секретаря судового засідання слідчогоОСОБА_2 ОСОБА_3

розглянувши у судовому засіданні клопотання старшого слідчого першого слідчого відділу (з дислокацією у місті Мелітополі та місті Запоріжжі) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Мелітополі майора Державного бюро розслідувань ОСОБА_3 , погоджене прокурором у кримінальному провадженні начальником Мелітопольського відділу Запорізької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_4 , про арешт майна по кримінальному провадженню № 0000233, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11 квітня 2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 416 КК України,

ВСТАНОВИВ:

16 січня 2024 року старший слідчий першого слідчого відділу (з дислокацією у місті Мелітополі та місті Запоріжжі) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Мелітополі майор Державного бюро розслідувань ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором у кримінальному провадженні начальником Мелітопольського відділу Запорізької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна.

В обґрунтування клопотання зазначив, що досудовим розслідуванням встановлено, що Першим слідчим відділом (з дислокацією у місті Мелітополі та місті Запоріжжі) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Мелітополі, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000233 від 11.04.2020, відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Суми, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ст. 416 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 підозрюється у тому, що він, будучи військовослужбовцем військової частини НОМЕР_1 , штурманом служб НОМЕР_2 бригади тактичної авіації (військової частини НОМЕР_1 ), ВОС 0612003, діючи зі злочинною недбалістю, в порушення ст.ст. 6, 11, 13, 16 Статуту внутрішньої служби, ч. 1 ст. 58, ч. 2 ст. 58, ч. 1 ст. 60 Повітряного кодексу України, п. 2 розділу 3 «Безпосереднє управління польотами (повітряним рухом)» Правил польотів державної авіації в повітряному просторі України, вчинив кримінальне правопорушення за наступних обставин.

10 квітня 2020 року ОСОБА_5 виконав зліт з оперативного аеродрому о 19 годині 18 хвилин.

Після зльоту за встановленою схемою ОСОБА_5 відійшов на маршрут, зайняв висоту 1500 метрів та виконав завдання у визначеному районі. Далі з курсом 260° виконав політ на аеродром «Мелітополь» під керівництвом допоміжного пункту наведення авіації (далі ДПНА) « ІНФОРМАЦІЯ_3 » на 5 каналі зв`язку. На екранах виносного індикатора системи посадки диспетчерського радіолокатора на командно-диспетчерському пункті (далі КДП) аеродрому «Мелітополь» відмітка літака МіГ-29 з`явилася на відстані 65 км. ОСОБА_5 на 5 каналі радіозв`язку намагався встановити зв`язок з керівником польотів (далі КрП) аеродрому «Мелітополь». Через незадовільну якість зв`язку КрП перевів ОСОБА_5 на 1 канал радіозв`язку, на якому зв`язок був чітким. На відстані 60 км. відмітка літака МіГ-29 зникла з екранів вищезазначених індикаторів та індикатору кругового огляду (далі ВІКО) радіотехнічної системи ближньої навігації (далі РСБН). Керівник польотів у подальшому відмітку літака МіГ-29 спостерігав епізодично до відстані 10 км. до аеродрому «Мелітополь». Відмітка від літака Су-25 на екранах індикаторів також спостерігалась епізодично, у тому числі вона спостерігалась під час виконання ОСОБА_6 другого розвороту та інколи на глісаді зниження з посадковим курсом 47°.

Далі, протягом всього польоту до відстані 4 км до порогу 04 ЗПС, особи групи керівництва польотами (далі ГКрП) відмітку літака МіГ-29 не спостерігали. Намагання КрП відновити інформацію на виносних індикаторах через чергового по зв`язку та РТЗ польотів не дали позитивного результату.

Першим на аеродром «Мелітополь» виходив з курсом 210° літак Су-25 на висоті 500 м. Відстань між літаками Су-25 та МіГ-29 під час виходу на аеродром «Мелітополь» була 28 км. Першим маневр для заходу на посадку з посадковим курсом 47° будував ОСОБА_7 , який після проходу маяка РСБН зайняв висоту 600 м.

Епізодично спостерігаючи відмітку літака МіГ-29 КрП надав команду льотчику на зниження з висоти 1500 м. до висоти 900 м. (за 10,6 км до контрольної точки аеродрому (далі КТА) «Мелітополь») із урахуванням того, шо попереду заходить на посадку літак Су-25.

Далі КрП уточнив посадковий курс (47°), тиск аеродрому (753,5 мм рт/ст) та надав команду екіпажу літака МіГ-29 щодо виходу до другого розвороту. Після проходу радіомаяка РСБН ОСОБА_5 помилково виконав розворот праворуч у розрахункову точку другого розвороту з посадковим курсом 227°. Під час розвороту на помилковий зворотний посадковий курс 47° виходу в точку другого розвороту ОСОБА_5 здійснив зниження на висоту 571 метр без дозволу КрП та не повідомивши його про це, задану швидкість у 500 км/год не витримував.

У цей час літак Су-25 знаходився на другому розвороті.

Після виходу у місце другою розвороту майор ОСОБА_8 запитав у КрП дозвіл щодо його виконання. Вважаючи, шо льотчик виконує маневр заходу на посадку з посадковим курсом 47°, КрП надавав йому команди щодо виконання заходу на посадку не спостерігаючи його за допомогою радіолокаційних засобів.

У зв`язку з відсутністю інформації на виносних індикаторах стосовно місця знаходження літаків виправити помилку льотчика літака МіГ-29 КрП не мав можливості, а за допомогою інших можливих засобів та способів визначити його положення та напрямок польоту не скористався.

У цей час літак Су-25 знаходився на посадковому курсі на відстані 12 кілометрів від початку ЗПС.

Далі ОСОБА_5 виконав захід на посадку з посадковим курсом 227° методом зведення стрілки АРК з посадковим курсом. На посадковий курс 227° вийшов і похибкою 2,2 км ліворуч від осі ЗПС. Виявивши ЗПС візуально, вийшов на посадковий курс, випустив шасі (Д=8,3 км, Н=619 м, V=506 км/год, К=260°, крен-22,30) й злітно-посадкову механізацію та розпочав зниження по глісаді без дозволу групи керівництва польотами. Про випуск шасі й механізації доповів керівнику зони посадки (далі КрЗП) перед дальнім приводним радіомаяком (далі ДПРМ) з посадковим курсом 227° на дальності приблизно 6 км. Потім ОСОБА_5 ввімкнув фари у посадкове положення, але одразу їх вимкнув, через те, що появився світловий ореол, який не дозволяв спостерігати ЗПС.

В цей час літак візуально виявив льотчик літака Су-25 ОСОБА_7 , який зрулював з злітно-посадкової смуги (далі ЗПС) після посадки з посадковим курсом 47° і проінформував ГКрП про те, що літак МіГ-29 знаходиться прямо перед ним (на зворотно посадковому курсі).

Уся увага ОСОБА_5 була сконцентрована на підтриманні візуального контакту із ЗПС та на намаганні зрозуміти, чому освітлення ЗПС не звичне (немає вогнів наближення і незвичне розташування посадкових прожекторів). Повноцінного розподілу та перемикання уваги льотчику не вистачило для контролю усіх параметрів польоту. Таким чином, після проходу ДПРМ льотчик втратив контроль за висотою польоту, внаслідок чого літак приземлився в полі на 3 опори шасі з перенавантаженням 4,7 одиниць за 2,8 кілометри до початку ЗПС. У момент торкання земної поверхні колеса основних стояків шасі відірвалися.

Відчувши зіткнення з землею льотчик вивів оберти двигунів до режиму «максимал», літак після короткого «пробігу» по ґрунту (41 м) на основних опорах без коліс відокремився від земної поверхні. Продовживши рух, літак пролетів через лісосмугу (дальність від початку ЗПС 2542 м) зіткнувся з верхівками дерев та отримав значні пошкодження крила, лівого стабілізатора та обох двигунів. На табло системи «ЕКРАН» вийшов сигнал «вибрация правого двигателя». Оберти правого двигуна зменшились до 72 % (при положенні важеля управління двигуном правого двигуна у положенні «МАКСИМАЛ» і залишались такими до закінчення польоту). Льотчик режим роботи правого двигуна «МАКСИМАЛ» не зменшував.

Першим на повідомлення ОСОБА_6 відреагував КрЗП майор ОСОБА_9 , який виявив літак МіГ-29 візуально та зорієнтував ОСОБА_10 щодо дійсного положення літака.

Керівник польотів повернув голову у напрямку зворотно-посадкового курсу, візуально виявив літак МіГ-29 та надав льотчику команду щодо відходу на «друге коло».

Перед ЗПС ОСОБА_5 , усвідомивши своє місцезнаходження із зворотно-посадковим курсом, виконав відворот праворуч та зробив спробу зайти на посадку лівим розворотом з посадковим курсом 47° пілотуючи пошкоджений літак в межах висоти 150 м при швидкості 300 км/год. ОСОБА_5 , відчуваючи, що літак отримав пошкодження, висоту задану КрП 500 м не набирав, а зберігаючи візуальний контакт із ЗПС прийняв рішення якнайшвидше, мінімально можливим передпосадковим маневруванням виконати посадку. Про відмову правого двигуна та можливі пошкодження літака КрП не доповів.

Радіус розвороту не забезпечував вихід на посадковий курс 47° за напрямком. Льотчик прийняв рішення щодо повторного виходу на посадковий курс правим розворотом на 270°, намагаючись не втрачати візуальний контакт із ЗПС. Після виходу на посадковий курс 47° ОСОБА_5 випустив закрилки прохід ДПРМ не доповів, виконав передпосадкове зниження з похибкою по напрямку у 140 м праворуч від осі ЗПС. О 20 годині 09 хвилин виконав посадку з перевантаженням 2,4 од з перельотом 660 м за 2 рульожною доріжкою.

Під час руху по бетонному покриттю ЗПС літак двічі відокремився (через 1,5 та 2,5 сек), приземляючись відповідно з перевантаження 1,5 та 1,4 одиниці. Рух по ЗПС («пробіг») здійснювався на основних опорах коліс та на передній опорі з колесами по прямій в межах смуги 20 м по осьової лінії ЗПС.

Під час «пробігу» (через 2-3 сек.) виникла пожежа правого двигуна. ОСОБА_5 через 8 секунд після початку «пробігу» випустив гальмівний парашут, за командою КрП вимкнув двигуни, задіяв систему пожежогасіння двигунів, знеструмив літак.

Після зупинки літака льотчик звільнився від підвісної систем, підняв ліхтар кабіни і залишив літак. Під час залишення літака льотчика підхопили підбірники гальмівних парашутів і майор ОСОБА_11 , які першими прибули на місце події.

Таким чином, з військової та технічної точок зору, під час виконання бойового завдання 10 квітня 2020 року на аеродромі «Мелітополь» військової частини НОМЕР_3 ОСОБА_5 допустив недотримання польотного завдання, а саме, ненавмисно не дотримався вимог Інструкції з виконання польотів в районі аеродрому, а саме, виконав правий розворот у місце виконання другого розвороту для заходу на посадку з посадковим курсом 227° замість лівого розвороту для побудови маневру заходу на посадку з посадковим курсом 47°, змінив задану висоту польоту без дозволу (без доповіді) керівника польотів та виконав зниження на посадковому курсі без дозволу КрП, а також недотримався вимог нормативно-правових актів та керівних документів, а саме ст.ст. 6, 11, 13, 16 Статуту внутрішньої служби, ч. 1 ст. 58, ч. 2 ст. 58, ч. 1 ст. 60 Повітряного кодексу України, п. 2 розділу 3 «Безпосереднє управління польотами (повітряним рухом)» Правил польотів державної авіації в повітряному просторі України, що вплинуло на розвиток подій та настання серйозного інциденту та знаходяться у прямому причинно-наслідковому зв`язку з настанням наслідків.

Внаслідок допущеного ОСОБА_5 порушення правил польотів, спричинено інші тяжкі наслідки, а саме заподіяно велику матеріальну шкоду військовій частині НОМЕР_1 у розмірі 10590403,00 грн. (десять мільйонів п`ятсот дев`яносто тисяч чотириста три грн. 00 коп.).

Таким чином, ОСОБА_5 , за викладених вище обставин, підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 416 КК України - порушення правил польотів, що спричинило інші тяжкі наслідки.

11.01.2024 складено повідомлення про підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 416 КК України.

Складене 11.01.2024 повідомлення про підозру було вручено ОСОБА_5 .

Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 416 КК України, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами:

- протоколами допитів свідків;

- матеріалами виконаних оперативним підрозділом доручень слідчого;

- висновками судових експертиз;

- іншими матеріалами кримінального провадження у своїй сукупності.

Відповідно до інформації із Державного реєстру речових прав на нерухоме майно встановлено, що підозрюваному ОСОБА_5 , на праві власності, належить земельна ділянка площею 0,12 га, кадастровий номер: :09:002:0543, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 040.

Таким чином, в ході досудового розслідування у кримінальному провадженні, з метою забезпечення кримінального провадження, а саме з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, у разі заявлення цивільного позову, оскільки кримінальним правопорушенням завдано матеріальну шкоду у розмірі 10590403,00 грн. (десять мільйонів п`ятсот дев`яносто тисяч чотириста три грн. 00 коп.).

В судовому засіданні слідчий, клопотання підтримав з викладених у ньому підстав та просив його задовольнити.

Керуючись ч.2 ст.172 КПК України, з метою забезпечення арешту майна, розгляд даного клопотання проведено без власника майна.

Відповідно до ч. 1 ст.172 КПК України неприбуття слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання, у зв`язку з чим слідчий суддя розглянув подане клопотання про арешт майна у відсутності вказаних осіб.

Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, вислухавши думку слідчого надходжу до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України, захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (ч. 2 ст. 131 КПК України).

З матеріалів клопотання вбачається, що першим слідчим відділом (з дислокацією у місті Запоріжжі) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Мелітополі,здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000233 від 11 квітня 2020 року за підозрою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 416 КК України.

11.01.2024 складено повідомлення про підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 416 КК України.

Складене 11.01.2024 повідомлення про підозру було вручено ОСОБА_5 .

Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 416 КК України, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами:

- протоколами допитів свідків;

- матеріалами виконаних оперативним підрозділом доручень слідчого;

- висновками судових експертиз;

- іншими матеріалами кримінального провадження у своїй сукупності.

Відповідно до інформації із Державного реєстру речових прав на нерухоме майно встановлено, що підозрюваному ОСОБА_5 , на праві власності, належить земельна ділянка площею 0,12 Га, кадастровий номер: :09:002:0543, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 040.

Таким чином, з аналізу матеріалів кримінального провадження, норм чинного законодавства, слід дійти висновку, що існує сукупність підстав та розумних підозр вважати, що майно ОСОБА_5 , на яке слід накласти арешт, а саме:

-земельна ділянка площею 0,12 Га, кадастровий номер: :09:002:0543, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 040,

з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, у разі заявлення цивільного позову, оскільки кримінальним правопорушенням завдано матеріальну шкоду у розмірі 10590403,00 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно вимог ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором.

Згідно зі ст. 132 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Підстави для накладення арешту на майно з іншою метою, окрім тих, що закріплені в ч. 2 ст. 170 КПК України, чинний кримінальний процесуальний кодекс України не передбачає.

Аналіз вище зазначених норм закону вказує, що у разі розгляду клопотання слідчого або прокурора про арешт майна, слідчий суддя повинен перевірити доводи поданого клопотання щодо наявності підстав для застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження у відповідності до мети, яку зазначає слідчий чи прокурор у своєму клопотанні.

При цьому, визначення мети арешту, яка передбачена ч. 2 ст. 170 КПК України, та обґрунтування її наявності, є обов`язковою.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

Як вбачається з матеріалів клопотання, ОСОБА_5 завдано матеріальну шкоду на загальну суму 10 590 403,00 грн, внаслідок вчинення кримінального правопорушення у якому він підозрюється, а тому, у зв`язку з заявленням стороною обвинувачення цивільного позову по даному кримінальному провадженню та, для забезпечення такого, виходячи із завдань запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження наявного у підозрюваного майна, необхідно накласти такий арешт.

При цьому, слідчий суддя зауважує, що на даній стадії кримінального провадження під час розгляду клопотання про накладення арешту на майно, не входить до повноважень слідчого судді та слідчий суддя не наділений компетенцією, перевіряти обставини вчинення кримінального правопорушення та причетність осіб до злочину, з`ясовувати та перевіряти обставини вчинення злочину, досліджувати докази на підтвердження чи спростування обставин вчинення злочину, перевіряти фактичні обставини вчинення кримінального правопорушення. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя враховує та перевіряє коло питань, визначених ч. 2 ст. 170 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173, 175, 309, 372, 392 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого першого слідчого відділу (з дислокацією у місті Мелітополі та місті Запоріжжі) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Мелітополі майора Державного бюро розслідувань ОСОБА_3 , погоджене прокурором у кримінальному провадженні начальником Мелітопольського відділу Запорізької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_4 , про арешт майна по кримінальному провадженню № 0000233, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11 квітня 2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 416 КК України - задовольнити.

Накласти арешт, шляхом заборони права відчуження та розпорядження, без заборони права користування майном, на майно, яке належить на праві власності підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на земельну ділянку площею 0,12 Га, кадастровий номер: :09:002:0543, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 040.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Запорізького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Повний текст ухвали складено та проголошено о 16 годині 00 хвилині 17 січня 2024 року.

Слідчий суддя Комунарського районного суду

міста Запоріжжя ОСОБА_1