УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 грудня 2023 року м. Вінниця

Слідчий суддя Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши в залі Вінницького міського суду Вінницької області клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП у Вінницькій області майора поліції ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно, -

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшло клопотання старшого слідчого ОСОБА_3 , яке погоджене з прокурором про накладення арешту на майно.

Клопотання мотивовано тим, що у провадженні слідчого перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000678 від 22.08.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 190, ч. 3 ст. 229 КК України, у зв`язку із чим у органу досудового розслідування постала необхідність у застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді накладення арешту на майно.

Під час розгляду, з матеріалів клопотання встановлено, що до СУ ГУНП у Вінницькій області з Управління стратегічних розслідувань у Вінницькій області Департаменту стратегічних розслідувань НПУ України надійшли матеріали про те, що у ході перевірок здійснених відділом поштової безпеки АТ № Укрпошта» у Вінницькому регіоні виявлено в окремих відділеннях поштового зв`язку знаки поштової оплати (марки) з ознаками підробки. Зазначені марки з поштовими відправленнями вилучались з обороту та проводились експертизи в ході яких вилучені марки виявились підробними.

Згідно з Правилами виготовлення бланків цінних паперів і документів суворого обліку Міністерства фінансів України від 25.11.1993 року № 98, Служби безпеки України від 15.11.1993 року № 118, Міністерства внутрішніх справ України від 24.11.1993 року № 740, технологія і засоби захисту бланків цінних паперів (у тому числі і знаки поштової оплати) розробляє відділ організації і контролю за виготовленням цінних паперів і документів суворої звітності (Держзнак), що входить до складу Міністерства фінансів України. Відповідно до рішення Конституційного суду України від 28.05.2003 року № 10-рп/203 у справі за конституційним поданням Антимонопольного комітету України (справа № 1-16-203) про офіційне тлумачення поняття «організація розповсюдження поштових марок, маркованих конвертів і карток, яке вживається у абзаці другому ч. 3ст. 15 Закону України «Про поштовий зв`язок» (2759-14), виключне право на видання, введення в облік та організацію розповсюдження поштових марок, маркованих конвертів і карток, а також виведення їх з обігу, встановлено для національного оператора поштового зв`язку АТ «Укрпошта».

Таким чином в наслідок аналізу виявлених за період 2022-2023рр підробних марок як знаків поштової оплати можна зробити висновок про те, що на території Вінницького регіону невідомі особи за допомогою підпільної типографії виготовляють контрафактну продукцію в тому числі і знаки поштової оплати марки, що завдало шкоди у великих розмірах.

Враховуючи вищевикладене, а також те, що Національний поштовий оператор «Укрпошта» є монополістом на випуск продукції філателії (марок) на території України, існують ризики закупівлі марок поштових та маркованої продукції у приватних підприємців без належного документального підтвердження їх походження, із елементами, які засвідчують незаконність їх реалізації.

За даним фактом СУ ГУНП у Вінницькій області внесені відомості до ЄРДР № 0000678 від 22.08.2023 за ч. 3 ст.229 КК України.

Крім цього до СУ ГУНП у Вінницькій області надійшла заява ОСОБА_4 про шахрайські дії, як і мали місце у період часу з вересня по жовтень 2023 року під час продажу їй марок укрпошти «Військовий корабель» невстановленими особами за попередньою змовою.

За даним фактом СУ ГУНП у Вінницькій області внесені відомості до ЄРДР № 0000809 від 24.10.2023, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 190 КК України.

У подальшому вказані кримінальні провадження об`єднанні.

22.12.2023 на підставі ухвали слідчого судді Вінницького міського суду від 21.12.2023 справа № 127/39519/23 проведено обшуку у квартири АДРЕСА_1 у ході якого виявлено та вилучено:

- системний блок чорного кольору без маркувань, в якому на комплектуючих деталях були наявні написи: s/n CCC-PSU10-12, s/n WCAV34309829, який поміщено до пакету синього кольору, обмотано ниткою чорного кольору, приєднано паперову бирку з роз`яснюючими написами та скріплено печаткою «Для довідок Слідче управління ГУНП у Вінницькій області НП України» та який належить ОСОБА_5 .

Вищевказані речі мають важливе значення для всебічного, повного і неупередженого дослідження усіх обставин кримінального провадження, окрім того за їх допомогою можна встановити наявність або відсутність обставин, які підлягають доказуванню у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України слідчий суддя накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 167 КПК України - тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони:набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.4 та ч.5 ст. 170 КПК заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатись таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Згідно п. 1 ст. 98 КПК України, встановлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Крім того, відповідно до ч. 9 ст.100 КПК України, питання про долю речових доказів і документів, які були надані суду, вирішується судом при ухваленні судового рішення, яким закінчується кримінальне провадження.

З огляду на викладене слідчий просив слідчого суддю клопотання задовольнити.

В судове засідання слідчий не з`явився, завчасно подав заяву про розгляд клопотання у його відсутність.

Слідчий суддя дослідивши матеріали клопотання та матеріали кримінального провадження, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Так, згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

В силу ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову також цивільний позивач.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

В рамках кримінального провадження № 0000678 від 22.08.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 190, ч. 3 ст. 229 КК України, під час проведення обшуку виявлено та вилучено майно, яке є предметом кримінального правопорушення.

З огляду на вищенаведене, а також враховуючи те, що майно, яке було вилучене під час обшуку є предметом кримінального правопорушення, може бути використаний як доказ під час досудового розслідування кримінального провадження, з метою з`ясування дійсних обставин події кримінального правопорушення, а також з метою унеможливлення подальшого відчуження вказаного майна на час досудового розслідування та забезпечення схоронності даного майна, тому слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП у Вінницькій області майора поліції ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно, підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. 131, 132, 170, 171, 172, 174, 175 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП у Вінницькій області майора поліції ОСОБА_3 задовольнити.

Накласти арешт на майно вилучене під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_2 та належить ОСОБА_6 , а саме:

- системний блок чорного кольору без маркувань, в якому на комплектуючих деталях наявні написи: s/n CCC-PSU10-12, s/n WCAV34309829, який поміщено до пакету синього кольору, обмотано ниткою чорного кольору, приєднано паперову бирку з роз`яснюючими написами та скріплено печаткою «Для довідок Слідче управління ГУНП у Вінницькій області НП України».

Виконання та контроль за виконанням ухвали суду покласти на старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП у Вінницькій області майора поліції ОСОБА_3

Зобов`язати слідчого повідомити заінтересованих осіб про накладання арешту на вищевказане майно.

Арешт майна може бути скасований підозрюваним, обвинуваченим, їх захисником, законним представником, іншим власником або володільцем майна, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, за їх клопотанням до суду про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, однак її оскарження не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя