У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 січня 2024 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області - ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в м. Ужгород, клопотання Ужгородської міської ради про скасування арешту, накладеного на підставі ухвали слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду від 29.11.2023 року, у рамках кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000333 від 06.11.2023 року,-

В С Т А Н О В И В :

Ужгородська міська рада звернулася до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду з клопотанням про скасування арешту майна, в порядку ст. 174 КПК України, яке мотивовано тим, що ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду від 29.11.2023 року, у рамках кримінального провадження № 0000333, накладено арешт на земельну ділянку кадастровий номер :18:001:0222, загальною площею 1,504 га, розташовану за адресою АДРЕСА_1 , однак зазначає, що при накладенні арешту, не було враховано те, що всупереч вимогам статті 170, частини 2 статті 171 КПК України у клопотанні про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000333 відсутнє обґрунтування необхідності застосування заходів забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту на вказане майно.

Вказує, що на даній стадії досудового розслідування у кримінальному провадженні № 000333 відсутні підстави для забезпечення кримінального провадження, а саме арешту майна комунальної власності за адресою: м. Ужгород, вул. Минайська 16, так як згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справі «East/West Alliance Limited проти України» від 23.01.2014 року (заява № 19336/04) будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи.

Також зазначає, що метою накладення арешту на земельну ділянку є заборона відчуження її будь-яким чином в порядку, встановленому законодавством. Поряд із цим, матеріалами справи підтверджено, що спірна земельна ділянка перебуває у власності територіальної громади міста Ужгород в особі Ужгородської міської ради, згідно інформації з державного реєстру речових прав на нерухоме майно, земельна ділянка кадастровий номер :18:001:0222, загальною площею 1,504 га зареєстрована на праві комунальної власності, на даний час являється територіальна громада м. Ужгород, будь які відомості про передачу даної земельної ділянки в оренду відсутні.

Також згідно протоколу засідання виїзної комісії з перевірки умов використання земельних ділянок комунальної власності від 30.11.2023 року рекомендовано подати на розгляд профільної комісії можливість поділу земельної ділянки, з наступним винесенням частини вільної від забудови території на земельні торги (аукціон).

З наведеного випливає, що відчуження земельної ділянки комунальної власності здійснюється виключно в порядку та в межах, визначених чинним законодавством України. При цьому, прокурором не надано будь-яких доказів на підтвердження того, що власник земельної ділянки Ужгородська міська рада вчиняє дії, спрямовані на її відчуження.

У клопотанні про накладення арешту зокрема зазначено, що необхідність у накладенні заборони будь-яким особам на використання земельної ділянки викликана тим, що на даний час триває незаконне будівництво на вказаній ділянці, а МПП «Олеся» незаконно використовує її без будь-яких чинних дозволів.

Однак, дані обставини не відповідають дійсності, оскільки станом на сьогодні на ділянці не ведеться будівництво. До клопотання про накладення арешту також не було додано жодних доказів у підтвердження зазначених тверджень. У зв`язку з цим, зазначені твердження є виключно бездоказовим припущенням, яке не може слугувати підставою для накладення арешту на земельну ділянку.

Не відповідає фактичним обставинам також твердження про те, що засновник МПП «Олеся» являється членом земельної комісії Ужгородської міської ради, оскільки ОСОБА_3 не являється ні членом земельної комісії, ні депутатом міської ради.

За таких обставин, представник просить скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду від 29.11.2023 року, у вигляді заборони будь яким особам використовувати в частині проведення будь яких будівельно - монтажних робіт (окрім аварійно відновлювальних) та розпоряджатися земельною ділянкою кадастровий номер :18:001:0222, загальною площею 1,504 га, розташованої за адресою АДРЕСА_1 .

Представник Ужгородської міської ради в судове засідання надав суду заяву про розгляд клопотання у його відсутності. Клопотання підтримав та просив таке задоволити.

Прокурор в судове засідання надав заяву про розгляд клопотання у його відсутності. Просив відмовити у задоволенні клопотання.

Дослідивши матеріали поданого клопотання з додатками, та подані учасниками заяви зокрема, оцінивши наявні докази, виходячи з їх належності, допустимості, достовірності та достатності, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження, передбачених ст.131 КПК України, є арешт майна, суть якого полягає у позбавленні за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Порядок скасування арешту майна встановлюється ст.174 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Виходячи із аналізу викладеного, вказана норма пов`язує право слідчого судді на скасування арешту майна, із можливістю надання учасникам процесу, доказів та відомостей, які вказуватимуть, що арешт накладено необґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба та доведеності перед слідчим суддею їх законності та переконливості.

Статтями 7,16 КПК України регламентовано, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

У судовому засіданні встановлено, що ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 29.11.2023 року, у справі № 308/20491/23, клопотання прокурора задоволено та накладено арешт у рамках кримінального провадження №0000333, шляхом заборони будь яким особам використовувати в частині проведення будь яких будівельно - монтажних робіт (окрім аварійно відновлювальних) та розпоряджатися земельною ділянкою кадастровий номер :18:001:0222, загальною площею 1,504 га, розташованої за адресою м. Ужгород вул. Минайська 16.

Як слідує зі змісту даної ухвали слідчого судді, підставою для накладення арешту стало те, що прокурором, в ході розгляду справи, було доведено, що вказане майно має значення речового доказу по справі та відповідає критеріям зазначеним у ст. 98 КПК України.

Крім цього, слідчим суддею, констатовано необхідність такого арешту майна з метою збереження речових доказів та наявність ризиків передбачених ч.1 ст. 170 КПК України.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Положеннями статті 22 КПК України регламентовано, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Встановлено, що досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0000333 наразі триває, а доводи клопотання не містять належного обґрунтування, яке б спростовувало висновки, викладені в ухвалі слідчого судді про арешт майна та надало б слідчому судді підстави дійти висновку, що необхідність накладення арешту на теперішній час відпала.

Крім цього, з врахуванням вимог клопотання та доданих до нього матеріалів, слідчий суддя вважає, що заявником, не доведено, що арешт накладено необґрунтовано, так як і не доведено, що на даний час, відпала потреба у застосуванні даного заходу.

За таких обставин, слідчий суддя приходить до висновку, що подане представником Ужгородської міської ради клопотання не підлягає задоволенню внаслідок відсутності підстав, визначених статтею 174 КПК для скасування арешту майна, про які зазначає заявник.

Керуючись ст. ст.167, 170,174 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні клопотання Ужгородської міської ради про скасування арешту, накладеного на підставі ухвали слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду від 29.11.2023 року, у рамках кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000333 від 06.11.2023 року - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1