Справа № 699/1515/23
Номер провадження № 1-кс/699/1/24
УХВАЛА

про відмову у задоволенні скарги

25.01.2024 м. Корсунь-Шевченківський

Слідчий суддя Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність службових осіб Відділення поліції № 1 Черкаського районного управління поліції Головного управління національної поліції в Черкаській області стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

УСТАНОВИВ:

29.12.2023 до Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області порядку ст. 303 КПК України найшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність службових осіб Відділення поліції № 1 Черкаського районного управління поліції Головного управління національної поліції в Черкаській області стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Положеннями КПК України не визначена територіальна підсудність скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора під час досудового розслідування, оскарження яких регламентоване главою 26 цього Кодексу.

Однак, виходячи зі змісту положень п. 18 ч. 1 ст. 3, ч. 6 ст. 9, ч. 2 ст. 132 КПК України, скарги в порядку ст. 303 КПК України подаються до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування кримінального провадження, якого стосується скарга.

Зі скарги вбачається, що 28.12.2023 ОСОБА_3 звернувся до поліції (ЄО № 6699) про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 364 КК України, за фактом зловживання службовим становищем керівником відділу комунальної власності житлово-комунального господарства та цивільного захисту населення виконавчого комітету Городищенського ОТГ ОСОБА_4 .

Однак всупереч положенням ст. 214 КПК України станом на дату подачі скарги заявник не отримав від правоохоронного органу повідомлення про внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

За змістом прохальної частини скарги ОСОБА_3 просить:

- зобов`язати слідчого відповідно до вимог ст. 214 КПК України внести до ЄРДР відповідні дані та розпочати досудове розслідування за ознаками ст. 364 КК України та повідомити його номер;

- прийняти окрему ухвалу щодо незаконних дій слідчого поліції;

- розглянути подану скаргу у термін, передбачений вимогами КПК України;

- розглянути скаргу без його присутності, так як у державі воєнний стан.

Відповідно до протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 29.12.2023 указану скаргу передано на розгляд слідчого судді Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 .

Ухвалою суду від 19.01.2024 відмовлено у задоволенні заяви про самовідвід слідчого судді ОСОБА_1 від розгляду поданої скарги.

Слідчому судді ОСОБА_1 за раніше виданим наказом голови суду були надані дні відпочинку в період з 16.01.2024 до 23.01.2024 включно.

Ухвалою від 24.01.2024 відкрито провадження з розгляду даної скарги, її розгляд призначено на 25.01.2024 та зобов`язано керівника ВП № 1 ЧРУП ГУНП в Черкаській області надати суду до початку судового засідання всі наявні документи, які стосуються зазначеної скарги (заява від 28.12.2023 номер в журналі ЄО № 6699).

У встановлений слідчим суддею строк відділення поліції надало необхідні для розгляду скарги документи.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

У судове засідання були викликані скаржник та слідчий, проте до суду вони не з`явилися.

ОСОБА_3 у скарзі зазначав, що просить її розгляд здійснювати без його участі.

Представник ВП № 1 ЧРУП ГУНП в Черкаській області в судове засідання не з`явився, причини неявки не повідомив, надавши до суду документи, які стосуються скарги.

У зв`язку з неприбуттям в судове засідання осіб, які беруть участь у судовому провадженні, відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалося.

Перевіривши надані матеріали скарги, слідчий суддя дійшов такого.

З поданої ОСОБА_3 скарги не вбачається, у чому саме полягала протиправність дій керівника відділу комунальної власності житлово-комунального господарства та цивільного захисту населення виконавчого комітету Городищенського ОТГ ОСОБА_4 .

Проте, з наданих працівниками поліції матеріалів вбачається, що ОСОБА_3 28.12.2023 звернувся на лінію 102 з повідомленням про конфлікт з працівниками територіальної громади.

Після надходження повідомлення ОСОБА_3 у той же день працівники поліції відібрали в скаржника письмову заяву про кримінальне правопорушення або таке, що готується, а також пояснення, за змістом яких рішенням Городищенської міської ради від 15.08.2023 вирішено приватизувати приміщення безхазяйного колишнього приміщення клубу у с. Валява. ОСОБА_3 подав клопотання до Городищенської ОТГ стосовно приватизації указаного приміщення, однак посадова особа ОТГ ОСОБА_5 перешкоджає йому в цьому.

Працівники поліції опитали начальника відділу комунальної власності, житлово-комунального господарства та цивільного захисту виконавчого комітету Городищенської міської ради ОСОБА_6 , який пояснив, що дійсно рішенням Городищенської міської ради від 15.08.2023 № 33-75/8 вирішено включити нежитлову будівлю (колишній сільський клуб) за адресою: АДРЕСА_1 , до переліку об`єктів комунальної власності Городищенської міської територіальної громади, що підлягають приватизації шляхом продажу на електронний аукціонах, а також здійснити відповідні заходи щодо приватизації указаного майна. На даний час здійснюється підготовка документів для виставлення вказаного приміщення на приватизацію. Однак у зв`язку з тим, що адресою зазначеного клубу зареєстрована виборча дільниця, а земельна ділянка не має кадастрового номера, на даний час підготовка документів не завершена. Про вказані обставини ОСОБА_3 міська рада повідомила письмово.

Під час перевірки звернення ОСОБА_3 на підтвердження указаних обставин відділенням поліції також було зібрано відповідні документи, копії яких також надано до суду.

Проведеною за заявою ОСОБА_3 перевіркою встановлено відсутність ознак адміністративного чи кримінального правопорушення та повідомлено скаржнику про результат розгляду його заяви.

Положеннями ч. 1 ст. 303 КПК України визначено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового провадження.

Зокрема, у вказаному порядку може бути оскаржено бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Відповідно до ч. 1 ст. 304 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені ч. 1 ст. 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженим наказом Генерального прокурора України №298 від 30.06.2020, згідно з пунктом 2 глави 1 розділу ІІ «Порядок формування та ведення Реєстру» якого, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Разом з тим, зміст ч. 1 ст. 214 КПК України не передбачає обов`язку слідчого чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема ті, що не містять у собі короткого викладу обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

При цьому, виходячи зі змісту ст. 214 КПК України, повноваженнями щодо оцінки відомостей, наведених у заяві чи повідомлених потерпілим, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наділені слідчий, прокурор.

Внесенню до ЄРДР підлягає не будь-яка заява, а лише заява, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення, яка містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.

Таким чином, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

Відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Так, скаржник просить внести відомості до ЄРДР за ст. 364 КК України.

Положеннями ст. 364 КК України передбачено відповідальність за такі кримінальні правопорушення:

- зловживання владою або службовим становищем, тобто умисне, з метою одержання будь-якої неправомірної вигоди для самої себе чи іншої фізичної або юридичної особи використання службовою особою влади чи службового становища всупереч інтересам служби, якщо воно завдало істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян або державним чи громадським інтересам, або інтересам юридичних осіб (частина 1);

- те саме діяння, якщо воно спричинило тяжкі наслідки (частина 2).

Відповідно до змісту примітки до статті службовими особами є особи, які постійно, тимчасово чи за спеціальним повноваженням здійснюють функції представників влади чи місцевого самоврядування, а також обіймають постійно чи тимчасово в органах державної влади, органах місцевого самоврядування, на державних чи комунальних підприємствах, в установах чи організаціях посади, пов`язані з виконанням організаційно-розпорядчих чи адміністративно-господарських функцій, або виконують такі функції за спеціальним повноваженням, яким особа наділяється повноважним органом державної влади, органом місцевого самоврядування, центральним органом державного управління із спеціальним статусом, повноважним органом чи повноважною особою підприємства, установи, організації, судом або законом.

Для цілей статей 364, 368, 368-5, 369 КК України до державних та комунальних підприємств прирівнюються юридичні особи, у статутному фонді яких відповідно державна чи комунальна частка перевищує 50 відсотків або становить величину, що забезпечує державі чи територіальній громаді право вирішального впливу на господарську діяльність такого підприємства.

Істотною шкодою у статтях 364, 364-1, 365, 365-2, 367 КК України вважається така шкода, яка в сто і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян.

Тяжкими наслідками у статтях 364-367 КК України вважаються такі наслідки, які у двісті п`ятдесят і більше разів перевищують неоподатковуваний мінімум доходів громадян.

Суб`єктом зловживання владою або службовим становищем може бути лише службова особа.

З суб`єктивної сторони цей злочин характеризується умисною або змішаною формою вини.

Кваліфікуючою ознакою злочину є спричинення тяжких наслідків.

Дослідивши матеріали справи, слідчий суддя дійшов висновку, що заява ОСОБА_3 не містить відомостей, які б вказували на вчинення конкретного злочину за вказаних ОСОБА_3 обставин. Заява не містить фактичних обставин вчинення злочину, передбаченого ст. 364 КК України, та достатніх даних на підтвердження вчинення неправомірних дій, а містить лише оціночні судження скаржника щодо певних обставин, реальність яких встановити не надається можливим.

Зважаючи на викладене, скарга ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого не підлягає задоволенню.

Стосовно прийняття слідчим суддею окремої ухвали щодо незаконних дій працівників поліції, слід зазначити, що положеннями чинного КПК України ухвалення такого виду судового рішення не передбачено.

Керуючись ст. 38, 303-307, 309, 392, 395 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність службових осіб Відділення поліції № 1 Черкаського районного управління поліції Головного управління національної поліції в Черкаській області стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відмовити.

Копію ухвали невідкладно направити скаржнику та Відділенню поліції № 1 Черкаського районного управління поліції Головного управління національної поліції в Черкаській області.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Черкаського апеляційного суду. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, установленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1