Справа № 456/3935/15-к
Провадження № 1-кс/456/1250/2023
УХВАЛА

слідчого судді

06 грудня 2023 року місто Стрий

Слідчий суддя Стрийського міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Стрийської окружної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеного до ЄРДР 28.03.2014 за №0000567,

встановив:

В обґрунтування клопотання слідчий покликається на те, що в Стрийський МВ ГУ МВС України у Львівській області надійшла скарга ОСОБА_5 про те, що ОСОБА_6 у судах в цивільному проваджені, розпочатому за її позовом і за позовом її брата ОСОБА_7 , надала неправдиві покази, шляхом введення суду в оману, і в якості доказу поетапно використовувала свої два паспортні документи громадянина України з проставленими штампами місця реєстрації, які поставлені службовими особами незаконно, без відома власника квартири ОСОБА_8 , що за сукупністю доказів вплинуло на винесення судами неправосудного рішення про безоплатне звернення квартири в свою користь. Про використання ОСОБА_6 паспорта, який вважався втраченим, ОСОБА_5 дізналась під час ознайомлення з матеріалами кримінального провадження, коли ОСОБА_6 втраченим паспортом посвідчувала свою особу. У зв`язку із цим слідчим відділенням Стрийського РУП ГУНП у Львівській області було зареєстровано кримінальне провадження №0000567 від 28.03.2014 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358, ч.4 ст. 190 КК України.

Протоколом огляду місця події від 20.10.2023 року у квартирі АДРЕСА_1 було встановлено, що квартира перебуває у спільній частковій власності розміром 1/4 частки у ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_7 , ОСОБА_11 . Вказана квартира знаходиться на 2-му поверсі 5-ти поверхового будинку. Квартира відповідає інформації, яка зазначена в технічному паспорті на вказану квартиру щодо розміщення, кількості кімнат та їх розмірів. 20.10.2023 вказана квартира визнана речовим доказом у кримінальному провадженні.

Враховуючи, те що квартира є матеріальним об`єктом, який міг зберегти на собі сліди, або інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту та обставин вчинення кримінального правопорушення, а тому з метою їх збереження, як речових доказів у кримінальному провадженні, виникла необхідність накласти арешт на вказане майно для запобігання можливості його приховування, пошкодження, зникнення, втрати, знищення, використання, відчуження.

В судовому засіданні слідчий просить клопотання задовольнити, покликаючись на зазначенні у ньому обставини.

Прокурор підтримав клопотання, просить його задовольнити, покликаючись на викладені у клопотанні обставини. Крім цього суду пояснив, що клопотання подане з метою збереження речового доказу, дана квартира є об`єктом вчинення кримінального правопорушення і може бути відчужена з метою її приховування.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження, вивчивши аргументи, викладені у клопотанні та додані до нього матеріали, суд доходить такого висновку.

Дослідженими у судовому засіданні обставинами справи встановлено, що відомості за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 ст. 358 КК України, 28.03.2014 внесені до ЄРДР за №0000567 (а.к.4). Згідно ухвали слідчого судді від 27.09.2023 слідчому ОСОБА_3 надано дозвіл на проведення огляду квартири (а.к. 8-9). Огляд проведено, що підтверджується протоколом огляду місця події від 20.10.2023 (а.к. 10-12) та долучено фототаблиці з зображенням квартири та технічного паспорта на неї (а.к.17-23). Відповідно до відомостей з державного реєстру речових прав квартира АДРЕСА_1 перебуває у спільній частковій власності розміром 1/4 частки у ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_7 , ОСОБА_11 (а.к. 13-16). Відповідно до постанови слідчого вказана квартира визнана речовим доказом.

Вирішуючи питання підставності накладення арешту на майно суд зважає на вимоги статей 98 та 170 КПК України, які визначають поняття доказів, встановлюють підстави та порядок накладення арешту на майно.

З системного аналізу даних норм КПК України випливає, що арешт може бути накладено виключно на майно, щодо якого особа наділена правом на відчуження, розпорядження та/або користування.

Так, відповідно до вимог ст. 170 КПК України, арешт майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді чи суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, переховування, відчуження.

Судом встановлено, що досудове розслідування здійснюється за попередньою кваліфікацією за ч.4 ст. 358 та ч.4 ст. 190 ККУ. Підставою внесення відомостей до ЄРДР є скарга потерпілої ОСОБА_5 , щодо неправомірного заволодіння квартирою АДРЕСА_1 .

Суд враховує, що стороною кримінального провадження належним чином обґрунтована правова підстава для арешту майна, дане майно може бути використане як доказ у кримінальному провадженні, матеріали клопотання свідчать про наявність ризиків її відчуження чи пошкодження.

З огляду на викладене та зважаючи на те, що арешт зазначеного в клопотанні майна є необхідним для досягнення його завдання та мети застосування, а саме: збереження цього майна та запобігання можливості його відчуження, а також беручи до уваги те, що це майно у встановленому законом порядку визнано речовим доказом, тому клопотання підлягає до задоволення.

Керуючись статями 98, 170, 172, 173, 372 КПК України,

постановив:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 , яка перебуває у спільній частковій власності по 1/4 частини ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_7 та ОСОБА_11 .

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню визначеною статтею 175 КПК України стороною кримінального провадження.

Копію ухвали негайно надіслати слідчому та особам, щодо майна яких вирішено питання про арешт.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Слідчий суддя ОСОБА_1