Справа № 305/151/24
Номер провадження 1-кс/305/29/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.01.2024 Слідчий суддя Рахівського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Рахів клопотання слідчого СВ Рахівського РВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , громадянина України, українця, з середньою освітою, не працює, неодружений, судимого 18.12.2023 Рахівським районним судом за ч. 2 ст. 125 КК України,

ВСТАНОВИВ :

Слідчий СВ Рахівського РВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_7 звернулася до слідчого судді Рахівського районного суду Закарпатської області з клопотанням, погодженим прокурором Рахівського відділу Тячівської окружної прокуратури ОСОБА_8 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 . Клопотання мотивоване тим, що до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено 03.01.2024 відомості за № 0000005, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, тобто таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена в умовах воєнного стану. Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , 27.12.2023 близько 20 години 43 хвилини, під час дії воєнного стану в Україні, введеного Законами України від 24 лютого 2022 року у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України Указом Президента України № 64/2022 введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб та в подальшому Указом Президента України від 06.11.2023 № 734/2023 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», яким строк дії воєнного стану в Україні продовжується з 05:30 16.11.2023 строком на 90 діб, (тобто до 14 лютого 2024 року) діючи умисно, таємно, з корисливих мотивів, з метою викрадення чужого майна та особистого незаконного збагачення, шляхом вільного доступу перебуваючи в приміщенні цілодобового магазину «Універсам 2005 Шофрон», який знаходиться за адресою вул. Шевченка, 9, м.Рахів, Закарпатської області, з прилавка магазину викрав скриньку для пожертв вартістю 293,60 грн та грошові кошти, які знаходились в даній скрині в сумі 500 грн., чим заподіяв Рахівській районній організації Товариства Червоного Хреста України матеріальну шкоду на загальну суму 793 гривні 60 копійок. З огляду на викладене, 10.01.2024 в порядку ст.ст. 276-278 КПК України ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, тобто таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена в умовах воєнного стану. За вчинення правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, у якому підозрюється ОСОБА_5 передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, і згідно зі ст. 12 КК України дане правопорушення кваліфікується як тяжкий злочин. Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, необхідністю застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є наявність ризиків передбачених п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.Зокрема, ризик переховування від органів досудового розслідування та суду обґрунтовується тим, що ОСОБА_5 хоч раніше не судимий, є непрацюючою, не має стійких міцних соціальних зв`язків, за місцем проживання та обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, що може схилити останнього вдатися до переховування від органів досудового розслідування та суду. Ризик незаконного впливу ОСОБА_5 обґрунтовується тим, що усі свідки даного кримінального правопорушення на даний час не встановлені та безпосередньо судом не допитані, а тому розуміючи наслідки доведення його винуватості підозрюваний може вдатися до незаконного впливу на таких. Ризик того, що ОСОБА_5 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином обґрунтовується тим, що він може ухилятися від виконання процесуальних обов`язків, визначених ч. 7 ст. 42 КПК України, зокрема уже ухилився від явки на виклик до суду у кримінальних провадженнях №0000360 за ч. 2 ст.125 КК України (кримінальний проступок вчинено 23.10.2023) та №0000366 за ч. 1 ст. 122 КК України (злочин вчинено 28.10.2023). Ризик того, що ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, обґрунтовується тим, що при спробі незаконного впливу підозрюваний у разі відмови на його пропозиції може вчинити кримінальне правопорушення, оскільки підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років. Крім цього, прошу суд при розгляді клопотання також врахувати діючий на даний час та на час вчинення кримінального правопорушення воєнний стан на території України, введений та продовжений Указом Президента України у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України. На думку сторони обвинувачення, всі зазначені у ч. 1 ст. 194 КПК України обставини є доведеними, а тому є достатні підстави для застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки жоден більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти настанню вищенаведених ризиків. Крім цього, ОСОБА_5 раніше вже неодноразово притягався до кримінальної відповідальності, зокрема був засуджений за вироками Рахівського районного суду від 06.10.2020 за ч. 2 ст. 129 КК України (справа №305/2237/19) до покарання у виді 4 років позбавлення волі, на підставі ст. 75,76 КК України - 2 роки іспитового строку; від 18.12.2023 за ч. 2 ст. 125 КК України (справа №305/2892/23) до покарання у виді 150 годин громадських робіт за вчинений 23.10.2023 кримінальний проступок. Також, на розгляді у Рахівському районному суді перебувають обвинувальні акти у кримінальний провадженнях №0000360 за ч. 2 ст. 125 КК України (кримінальний проступок вчинено 23.10.2023) та №0000366 за ч. 1 ст. 122 КК України (злочин вчинено 28.10.2023). У зв`язку з цим, жоден більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти настанню вищенаведених ризиків та забезпечити належну процесуальну поведінку ОСОБА_5 . З огляду на викладене просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , громадянина України, українця, з середньою освітою, не працює, не одружений, не судимий, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.

Прокурор ОСОБА_3 та слідчий ОСОБА_7 в судовому засіданні підтримали клопотання, просять таке задовольнити, оскільки обрання найсуворішого запобіжного заходу мотивоване наявними ризиками, які зазначені у клопотанні, адже ризики, наведені у клопотанні дійсно існують, на їх думку, застосування інших більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваного, який тривалий час вчиняє кримінальні правопорушення, та не дасть змогу запобігти зазначеним ризикам й належного виконання покладених на нього процесуальних обов`язків.

Захисник ОСОБА_6 заперечив проти обрання щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та вважає за необхідне застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Підозрюваний ОСОБА_5 заперечив щодо клопотання органу досудового розслідування, пояснив, що він не має наміру порушувати обов`язки, покладені на нього як підозрюваного ,не заперечує щодо обрання запобіжного заходу щодо нього, але іншого, більш м`якого, ніж тримання під вартою у вигляді цілодобового домашнього арешту..

Заслухавши учасників кримінального провадження, слідчий суддя приходить до такого висновку.

Згідно зі статтею 5 п. 1 підпункт «с» Європейської конвенції про захист прав і основних свобод людини, кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи інакше ніж відповідно до процедури, встановленої законом, і в таких випадках, як: законний арешт або затримання особи, здійснені з метою припровадження її до встановленого законом компетентного органу на підставі обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо є розумні підстави вважати за необхідне запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.

Відповідно до ст. 29 Конституції України кожна людина має право на свободу та особисту недоторканість.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: особисте зобов`язання; особиста порука; застава; домашній арешт; тримання під вартою. Запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Згідно з ч. 1 та п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя встановив, що 03.01.2024 до ЄРДР за № 0000005, внесено відомості про вчинення кримінального правопорушення за правовою кваліфікацією ч. 4 ст. 185 КК України, де викладено обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення. Зокрема, в ніч з 27 на 28 грудня 2023 року невідома особа шляхом вільного доступу із торгового стелажу цілодобового магазину Універсам 2005 Шофрон", що розташований у АДРЕСА_2 , з прилавку магазину викрала скриньку для збору пожертв із грошовими коштами.

ОСОБА_5 10.01.2024 в порядку ст. ст. 276-278 КПК України повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 185 КК України відповідно до ч. 5 ст. 12 КК України належить до категорії тяжких злочинів.

Поняття «обґрунтована підозра» у практиці Європейського суду з прав людини передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин (рішення «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» та «Нечипорук та Йонкало проти України»).

У судовому засіданні досліджені документи, надані стороною обвинувачення в обґрунтування повідомленої ОСОБА_5 підозри, а саме: протоколо прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 02.01.2024, протокол допиту свідка ОСОБА_9 , протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, протокол огляду відеозапису від 07.01.2024, протокол допиту потерпілого від 04.01.2024, висновок експерта за результатами судово-товарознавчої експертизи від 05.01.2024.

Досліджені документи свідчать про те, що дійсно могли мати місце факти крадіжки з магазину « ІНФОРМАЦІЯ_2 », який знаходиться за адресою АДРЕСА_2 , а також дають підстави для висновку щодо можливої причетності ОСОБА_5 до цих дій, які органом досудового розслідування кваліфіковані за ч. 4 ст. 185 КК України.

Описана у клопотанні фабула у сукупності з наданими стороною обвинувачення матеріалами кримінального провадження, дають підстави вважати, що повідомлена ОСОБА_5 підозра, станом на час розгляду даного клопотання, відповідає вимогам Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості», відображеним зокрема у п. 175 рішення від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», згідно з яким «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182).

Необхідно зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою (за стандартом обґрунтованої підозри).

Отже, ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, яке є тяжким злочином та за яке передбачено покарання - позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_10 суд враховує вимоги п.п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу та особисту недоторканість можливе лише у передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з врахуванням низки відповідних факторів, які можуть підтверджувати існування таких ризиків, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може слугувати підставою для запобіжного ув`язнення.

В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного (обвинуваченого), а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зазначених органом досудового розслідування, слідчий суддя вважає обґрунтованими.

Зокрема суд враховує те, що ОСОБА_5 раніше вже неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності й наразі у провадженні Рахівського районного суду знаходяться кримінальні провадження щодо нього про вчинення кримінальних правопорушень, що свідчить про те, що перебуваючи на волі він зможе вчинити нові кримінальні правопорушення. Крім того, будучи підозрюваним у вчиненні кримінального правопорушення та розуміючи наслідки доведення його винуватості, перебуваючи на волі може вдатися до незаконного впливу на свідків та потерпілого.

Отже, є доведеним, що усвідомлюючи покарання, яке йому загрожує за даний злочин, перебуваючи на волі він може переховуватись від органів досудового розслідування чи суду з метою уникнення відповідальності та продовжити вчиняти інші кримінальні правопорушення, адже останній на даний час ніде не працює та не має жодних доходів, за місцем проживання характеризується негативно, не має стійких соціальних зв`язків.

З огляду на викладене, взявши до уваги тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обґрунтовано підозрюється, та те, що перебуваючи на волі ОСОБА_5 матиме змогу перешкоджати досудовому розслідуванню, ухилятися від органу досудового розслідування та суду, з метою уникнення покарання, прихожу до переконання, що для запобігання вказаних ризиків застосування інших більш м`яких запобіжних заходів, в даному випадку, не може забезпечити виконання процесуальних обов`язків підозрюваного, отже до нього слід застосувати запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків.

Межі розміру застави залежать від установленого кримінальним законом ступеня тяжкості злочину, у вчиненні якого особа підозрюється (ч. 5 ст. 182 КПК України).

Відповідно до частини 4 статті 183 Кримінального процесуального кодексу України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні:

1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування;

2) щодо злочину, який спричинив загибель людини;

3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею;

4) щодо злочину, передбаченого статтями 255-255-3 Кримінального кодексу України;

5) щодо особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів.

Враховуючи, що до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді застави ще не обирався та й відповідно ним не порушувався, злочин, в якому він підозрюється не належить до тих, які унеможливлюють застосування застави, тому слідчий суддя вважає за необхідне визначити ОСОБА_5 заставу, встановлену ст. 182 КПК України у 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 181680 гривень, оскільки обставини даного кримінального правопорушення, обґрунтована підозра ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, дані про особу підозрюваного, який негативно характеризується за місцем проживання, утриманців не має, а також критерії, зокрема те, що розмір застави достатньою мірою гарантуватиме виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та водночас не буде завідомо непомірним для нього. Це означає, що, з одного боку, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати за рішенням суду про звернення застави у дохід держави утримувала підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншого - її внесення не призвело до втрати ним засобів для гідного людини проживання. Злочин, у вчинені якого підозрюється ОСОБА_5 належить до категорії тяжких злочинів, тому межі розміру застави частиною 5 статті 182 КПК України встановлені від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Законом України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 1 січня 2024 року встановлено на рівні 3028 гривні. Отже, на переконання слідчого судді, застава у розмірі 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб буде забезпечувати виконання підозрюваним ОСОБА_5 обов`язків та не становитиме для нього надмірного тягаря.

Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у виді застави, який може бути внесений у будь-який момент, суд вважає за необхідне покласти на ОСОБА_5 обов`язки, визначені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст. 5 п. 1 підпункт «с» Європейської конвенції про захист прав і основних свобод людини, ст. 29 Конституції України, ст. ст. 176, 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 395 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ :

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , громадянина України, українця, з середньою освітою, не працює, не одруженого, судимого, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на шістдесят днів з моменту затримання, тобто до відповідної години 18.03.2024 року.

Визначити ОСОБА_5 , заставу в розмірі шістдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 181680 гривень, які необхідно внести у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому КМУ, зокрема на рахунок: код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26213408, банк отримувача ДКСУ, м. Київ, код банку отримувача (МФО) 820172, рахунок отримувача UA0018501.

У разі внесення застави уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити з-під варти ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , та повідомити про це суд.

З моменту звільнення ОСОБА_5 , у зв`язку з внесенням застави, він буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали до 18 березня 2024 року.

В разі внесення застави покласти на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , такі обов`язки:

1. прибувати до слідчого чи суду за першою вимогою;

2. не відлучатися із населеного пункту, в якому підозрюваний зареєстрований та проживає, без дозволу органу досудового розслідування чи суду;

3. повідомляти орган досудового розслідування чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4. здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

5. утримуватися від спілкування з потерпілими та свідками по кримінальному провадженню.

Вказані обов`язки в разі внесення застави покладаються на ОСОБА_5 на строк до 18 березня 2024 року.

У разі невиконання зазначених вище обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.

Ухвала суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Строк дії ухвали про обрання запобіжного заходу у відношенні ОСОБА_5 слід визначити 18 березня 2024 року.

На ухвалу може бути подано апеляційну скаргу безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя : ОСОБА_1