ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/821/34/24 Справа № 699/4/24 Категорія: ст. 303 КПК УкраїниГоловуючий у І інстанції ОСОБА_1 Доповідач в апеляційній інстанції ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 лютого 2024 року Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів:

головуючоїОСОБА_2 ,
суддівОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
секретаря ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від 26 січня 2024 року на бездіяльність службових осіб Відділення поліції № 1 Черкаського районного управління поліції Головного управління національної поліції в Черкаській області стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області зі скаргою на бездіяльність службових осіб Відділення поліції № 1 Черкаського районного управління поліції Головного управління національної поліції в Черкаській області стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Скарга мотивована тим, що 27 грудня 2023 року ОСОБА_6 звернувся до поліції за фактом того, що працівники Городищенського РЕМ шантажували та залякували заявника складанням акта, нібито за не допуск їх до лічильника електроенергії.

Вказував, що всупереч положенням ст. 214 КПК України станом на дату подачі скарги заявник не отримав від правоохоронного органу повідомлення про внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Просив слідчого суддю: зобов`язати слідчого відповідно до вимог ст. 214 КПК України внести до ЄРДР відповідні дані та розпочати досудове розслідування за ознаками ст. 364 КК України та повідомити його номер.

Ухвалою слідчого судді Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від 26 січня 2024 року у задоволенні скарги ОСОБА_6 , відмовлено.

Ухвала суду мотивована тим, що заява ОСОБА_6 не містить відомостей, які б вказували на вчинення конкретного злочину за вказаних скаржником обставин. Заява не містить фактичних обставин вчинення злочину, передбаченого ст. 364 КК України, та достатніх даних на підтвердження вчинення неправомірних дій, а містить лише оціночні судження скаржника щодо певних обставин, реальність яких встановити не надається можливим.

Не погодившись з ухвалою слідчого судді, ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу, у якій просить скасувати завідомо незаконну ухвалу судді та постановити нову, якою зобов`язати слідчого поліції внести заяву ОСОБА_6 про злочин до ЄРДР.

В обґрунтування мотивів апеляційної скарги вказує, що оскаржувана ухвала суду є необґрунтованою, безпідставною та несправедливою, оскільки висновки на які посилається слідчий суддя є недослідженими у повному обсязі, передчасними і не відповідають дійсним обставинам та суперечать кримінально процесуальному законодавству України, що у свою чергу є підставою для скасування такої ухвали.

Скаржник ОСОБА_6 в апеляційній скарзі просив проводити розгляд справи без його участі.

Прокурор в судове засідання не з`явився.

Участь учасників процесу в рамках апеляційного перегляду оскаржуваної скаржником ухвали слідчого судді в контексті вимог процесуального закону не є обов`язковою, у зв`язку із чим колегія суддів прийшла до висновку про можливість розгляду скарги за відсутності прокурора та скаржника.

Згідно положень ч. 4 ст.107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь в судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Заслухавши суддю-доповідача, вивчивши матеріали провадження, перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст. 370 КПК України, судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_6 27.12.2024 звернувся на лінію 102 зі скаргою на дії працівників обленерго (а.с. 14).

Після надходження повідомлення ОСОБА_6 у той же день працівники поліції відібрано пояснення у скаржника, де зазначено, що 27.12.2023 з метою заміни лічильника до нього приїхали представники Городищенського РЕМ. ОСОБА_6 повідомив представникам обленерго що він писав заяву на встановлення двотарифного лічильника, на що працівник РЕМу почав йому погрожувати, що складе акт про не допуск до лічильника.

З письмових пояснень інспектора комерційної служби Городищенської філії ВСП «Черкаські електричні мережі» ПАТ «Черкасиобленерго» ОСОБА_7 вбачається, що 27.12.2023 року на виконання листа Городищенського РЕМ від 11.12.2023 бригада РЕМ прибула до домоволодіння ОСОБА_6 за адресою: АДРЕСА_1 , для проведення робіт по заміні заводського лічильника, який був установлений на фасаді будинку. Проте, ОСОБА_6 повідомив, що не бажає щоб новий лічильник був встановлений на фасаді та хоче двозональний лічильник. Однак згідно державною програмою встановлюються лише одно тарифні лічильники, а інші за рахунок споживача. Проте, вказана інформація не сподобалась ОСОБА_6 , тому він відмовив працівникам РЕМу в їх допуску до заміни лічильника, а вони склали про це відповідний акт (а.с. 16).

У результаті проведення перевірки працівниками поліції встановлено про відсутність ознак адміністративного чи кримінального правопорушення за заявою ОСОБА_6 , про що скаржнику було повідомлено письмово (а.с. 18)

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Згідно положень ст. 214 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення не пізніше 24 годин після їх подання. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно із якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Окрім цього, внесення відомостей до ЄРДР також врегульовано Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженим наказом Генерального прокурора України № 298 від 30.06.2020, згідно з пунктом 2 глави 1 розділу ІІ «Порядок формування та ведення Реєстру» якого, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Разом з тим, зміст ч. 1 ст. 214 КПК України не передбачає обов`язку слідчого чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема ті, що не містять у собі короткого викладу обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Вищезазначені положення закону дають підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо ж зі змісту заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР і це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

До Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлені з іншого джерела (п.4 ч.5 ст.214 КПК України).

Колегія суддів зазначає, що підставами вважати заяву чи повідомлення саме про кримінальне правопорушення є наявність в них об`єктивних фактичних даних, які б дійсно свідчили про наявність фактів та обставин, які у своїй сукупності вказують на ознаки вчинення кримінального правопорушення.

Таким чином, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

Разом з цим, у разі невнесення відомостей (бездіяльність слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР) заявник має право оскаржити таку відмову до слідчого судді.

Так, відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24 квітня 2019 року в справі № 818/15/18 зауважила, що у межах процедури за правилами п.1 ч.1 ст. 303 КПК слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР, а тому, у розрізі такої думки Великої Палати Верховного Суду, слідчий суддя повинен з`ясувати наведені обставини судом касаційної інстанції, як такі, що підлягають установленню, у обсязі наявних та поданих до суду доказів, на час розгляду скарги.

Слідчий суддя, оцінивши обставини справи, прийшов до висновку, з яким погоджується і колегія суддів, що підстав для внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей, викладених у повідомлені ОСОБА_6 , відсутні, заява не містить фактичних обставин вчинення злочину, передбаченого ст. 364 КК України, та достатніх даних на підтвердження вчинення неправомірних дій.

З огляду на наведене, колегія суддів апеляційного суду вважає, що слідчий суддя місцевого суду повно і об`єктивно дослідив матеріали провадження та дійшов обґрунтованого висновку про відмову в задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність службових осіб Відділення поліції № 1 Черкаського районного управління поліції Головного управління національної поліції в Черкаській області стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Істотного порушення норм кримінального процесуального закону чи неправильного застосування норм матеріального права, які б слугували підставою для скасування оскаржуваної ухвали, апеляційним судом не встановлено.

За таких обставин колегія судів апеляційну скаргу ОСОБА_6 залишає без задоволення, а ухвалу слідчого судді - без змін.

Керуючись ст.ст. 107, 404, 405, 407, 418, 419, 422 КПК України, апеляційний суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_6 - залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від 26 січня 2024 року - залишити без змін.

Ухвала набирає чинності з моменту оголошення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3

ОСОБА_4