Справа № 296/4101/23
УХВАЛА

Іменем України

03 травня 2023 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду міста Житомира ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

слідчої ОСОБА_3 ,

прокурора ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у судовому засіданні клопотання заступника начальника відділу слідчого управління Головного управління Національної поліції в Житомирській області ОСОБА_7 , погоджене з прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_8 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянину України, який фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , зі слів перебуває у цивільному шлюбі, має малолітню дитину (6 місяців), раніше не судимий,

підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 Кримінального кодексу України, у кримінальному провадженні №0000073 від 25.01.2022,

У С Т А Н О В И В :

І. СУТЬ КЛОПОТАННЯ

1.1. 02.05.2023 слідчий за погодженням з прокурором звернувся до Корольовського районного суду м. Житомира з клопотанням про застосуванням строку тримання під вартою ОСОБА_5 на 60 днів, без визначення розміру застави.

1.2. У клопотанні вказується, що СУ ГУНП в Житомирській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000073 від 25.01.2022 за підозрою ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_5 у вчиненні незаконного виготовлення та збуту мешканцям м. Житомира, психотропної речовини, обіг якої обмежено - амфетаміну.

1.3. 02.05.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

1.4. Подане клопотання про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, обґрунтовувалось слідчим наявністю обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованого підозрюваному кримінального правопорушення, наявністю ризиків, передбачених п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а також вказівкою у клопотанні про неможливість запобігання вказаним ризикам застосуванням більш м`якого запобіжного заходу.

ІІ. ПРОЦЕДУРА ТА ПОЗИЦІЇ СТОРІН

2.1. Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу здійснювалося повне фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів.

2.2. Прокурор та слідчий у судовому засіданні подане клопотання підтримали із наведених у ньому підстав, просили клопотання задовольнити.

2.3. Захисник у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечувала, вказувала на необґрунтованість підозри та недоведеність ризиків, на які посилався слідчий та прокурор, просила застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

2.4. Підозрюваний у судовому засіданні підтримав пояснення, надані захисником.

ІІІ. КРИМІНАЛЬНО-ПРОЦЕСУАЛЬНЕ ЗАКОНОДАВСТВО (КПК України)

3.1. Згідно із частиною 1 статті 176 КПК України запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

3.2. Частиною першою статті 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

3.3. Відповідно до частини 2 статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний […] може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

3.4. Згідно із частиною 1 статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК.

3.5. Відповідно до пункту 4 частини 2 статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

3.6. Відповідно до частини 1 статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним […] кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

3.7. Частиною п`ятою статті 194 КПК України передбачено, що якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором, а саме: 1) прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю; 2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду; 3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; 4) утримуватися від спілкування з будь-якою особою, визначеною слідчим суддею; 5) не відвідувати місця, визначені слідчим суддею; 6) пройти курс лікування від наркотичної або алкогольної залежності; 7) докласти зусиль до пошуку роботи або до навчання; 8) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; 9) носити електронний засіб контролю.

ІV. ОЦІНКА СЛІДЧОГО СУДДІ

4. Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя відповідно до вимог статті 194 КПК України має з`ясувати наявність ряду обставин:

(і) Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення

4.1. Національне законодавство не містить визначення поняття обґрунтованої підозри, однак відповідно до частини 5 статті 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

4.2. Відповідно до практики Європейського суду з прав людини "розумна підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у ст. 5 параграфу 1(с) Європейської Конвенції про захист прав людини, передбачає "наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин" (рішення O'Hara v. United Kingdom, § 34).

4.3. Відповідно до матеріалів клопотання ОСОБА_11 підозрюється у незаконному заволодінні транспортним засобом, вчиненому організованою групою, тобто вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 27, ч. 3 ст. 289 КК України.

4.4. Розумна підозра, згадана в ст. 5 § 1(с) Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, не означає, що винуватість підозрюваного має бути встановлена на цій стадії. Саме у чіткому доведенні як події, так і характеру того злочину, у якому підозрюється особа, і полягає мета розслідування (див. рішення N.C. v. Italy of 11 January 2001, §45).

4.5. Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що надані слідчим та прокурором докази у їх сукупності дають підстави вважати, що ОСОБА_5 , можливо, вчинив злочин, передбачений ч. 2 ст. 307 КК України, що підтверджується, зокрема: копією протоколу за результатами проведення негласних слідчих (розшукових) дій по зняттю інформації з транспортних телекомунікаційних мереж від 12.07.2022; копіями протоколів за результатами проведення негласних слідчих (розшукових) дій аудіо, відеоконтроль особи від 28.10.2022, 24.11.2022; копіями висновків експерта за результатами проведеної експертизи матеріалів, речовин та виробів №СЕ-19/106-22/9552-НЗПРАП від 14.10.2022, №СЕ-19/106-22/9550-НЗПРАП від 07.10.2022, №СЕ-19/106-22/9548-НЗПРАП від 21.10.2022, №СЕ-19/106-22/9551-НЗПРАП від 21.10.22; копією висновку за результатом проведеної портретної експертизи №СЕ-19/106-23/3097-ФП від 21.03.2023; копією протоколу за результатами проведення негласних слідчих (розшукових) дій зняття інформації з електронних телекомунікаційних мереж від 28.10.2022; копією протоколу за результатами проведення візуального спостереження за особою у публічно доступних місцях від 24.11.2022 та іншими матеріалами клопотання у їх сукупності.

(іі) Наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України

4.6. У поданому клопотанні слідчий вказував на наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: можливість переховуватися від органу досудового розслідування та суду, незаконного впливу зі сторони підозрюваного на потерпілих та іншого підозрюваного; можливість вчинити інше кримінальне правопорушення.

4.7. Вирішуючи питання про наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України слідчий суддя враховує, зокрема: початкову стадію досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000073, розпочатого 25.01.2022, суть та характер вчиненого злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, що відноситься до тяжкого та за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавленням волі на строк від 6 до 10 років з конфіскацією майна, відомості про особу ОСОБА_5 та обставини, передбачені ст. 178 КПК України.

4.8. Слідчий суддя приймає до уваги, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному, кількість підозрюваних, а також початкову стадію досудового розслідування злочину, що об`єктивно перешкоджає встановленню важливих обставин вчинення злочину, а тому вважає дійсною наявність існування ризиків, передбачених п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливість переховуватися від органу досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконного впливу зі сторони підозрюваного на потерпілого та інших підозрюваних та недоведеність ризику можливості вчинення іншого кримінальне правопорушення.

(ііі) Можливість застосування альтернативних запобіжних заходів

4.9. Слідчий суддя звертає увагу, що відповідно до практики Європейського Суду з прав людини право особи на свободу та особисту недоторканість має найважливіше значення в «демократичному суспільстві» за змістом Європейської Конвенції з прав людини (див. рішення у справах "Medvedyev and Others v. France", [ВП], § 76; "Ladent v. Poland", № 11036/03, § 45).

4.10. Особиста свобода є основоположною свободою, якою повинен мати змогу користуватися кожен. Позбавлення або обмеження свободи ймовірно матиме прямий і негативний вплив на здійснення багатьох інших прав. Звідси випливають основні принципи, які ЄСПЛ застосовує при розгляді справ за ст. 5 Конвенції, і, насамперед, принцип презумпції свободи.

4.11. "Презумпції на користь свободи особи" є домінантним керівним принципом, зміст якої зводиться до того, що особиста свобода людини повинна бути правилом, а позбавлення свободи до рішення суду суворим винятком.

4.12. Вирішуючи питання про застосування найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно обов`язково розглянути можливість застосування інших, більш м`яких альтернативних заходів, які зможуть запобігти ризикам, передбаченим ч. 1 ст. 177 КПК.

4.13. Слідчий суддя враховує, що підозрюваний ОСОБА_5 , має постійне місце проживання, перебуває у цивільному шлюбі, має малолітню дитину (6 місяців), що свідчить про наявність міцних соціальних зв`язків.

4.14. Враховуючи викладене, слідчий суддя вважає, що слідчим та прокурором не доведено обставин, які б свідчили про те, що забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_5 можливе виключно в умовах тримання останнього під вартою, а тому вважає за можливе застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід у вигляді тримання під цілодобовим домашнім арештом із покладенням на нього ряду обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, які, на думку слідчого судді, є достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного, строком на 2 місяці, в межах строку досудового розслідування у даному кримінальному провадженні, тобто до 18.06.2023.

Керуючись статтями 131, 132, 176-178, 181, 193-194, 196, 205 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В :

1. У задоволенні клопотання заступника начальника відділу слідчого управління Головного управління Національної поліції в Житомирській області ОСОБА_7 , відмовити.

2. Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_1 , строком до 18 червня 2023 року.

3. Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 такі обов`язки:

(і) заборонити підозрюваному залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора у даному кримінальному провадженні;

(іі) прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді за першою вимогою;

(ііі) утримуватися від спілкування з підозрюваними ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , свідками у кримінальному провадженні, коло яких має визначити та повідомити підозрюваному слідчий у даному кримінальному провадженні;

(іv) у разі наявності здати на зберігання слідчому у даному кримінальному провадженні свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

(v) носити електронний засіб контролю.

4. Встановити строк дії обов`язків, покладених на підозрюваного до 18 червня 2023 року.

5. Попередити підозрюваного, що у разі невиконання покладених на нього обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід.

6. Контроль за виконанням запобіжного заходу покласти на органи Національної поліції за місцем проживання підозрюваного ОСОБА_5 .

7. Ухвала підлягає негайному виконанню з моменту її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з оголошення та набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Слідчий суддя Костянтин ШАЛОТА