Справа № 404/2306/20
Номер провадження 1-кс/404/3145/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 вересня 2023 року Слідчий суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВВП№2 Кропивницького ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_2 погодженого прокурором Кропивницької окружної прокуратури ОСОБА_3 про отримання дозволу на проведення обшуку, по матеріалам кримінального провадження 000302 за ч. 3 ст. 191 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий за погодженням з прокурором звернувся до Кіровського районного суду міста Кіровограда з клопотанням про надання дозволу на проведення обшуку місцевості за поштовою адресою по АДРЕСА_1 з метою відшукання та вилучення: «інформації та всіх приміщень, що можуть слугувати доказом привласнення та розтрати майна…»

Слідчий клопотання підтримав.

Під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються. (ч. 5 ст. 132 КПК України)

За правилами ч. 2 ст. 223 КПК України, слідчі (розшукові ) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні. Підставами для проведення слідчої дії є наявність достатніх відомостей , що вказують на можливість досягнення її мети.

Відповідно до п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України, слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Згідно ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до п. 7 ч. 3 ст. 234 КПК України, клопотання про надання дозволу на проведення обшуку повинно містити індивідуальні або родові ознаки речей, документів, іншого майна або осіб, яких планується відшукати.

Слідчий просить відшукати та вилучити майно з посиланням на загальні характеристики, зокрема : «інформації та всіх приміщень, що можуть слугувати доказом привласнення та розтрати майна…»

Загальне посилання на родові характеристики речей заявлених до обшуку суперечить правовій позиції ЄСПЛ, зокрема у рішенні від 7 липня 2007 року у справі «Смирнов проти Росії» вказано, що невизначене формулювання обсягу майна заявлене до обшуку дало органу влади на власний розсуд вирішувати це питання, тобто відноситься до порушеннь ст. 6 Конвенції. Аналогічна позиція ЄСПЛ міститься в рішенні від 15 липня 2003 року у справі «Ернст та інші проти Бельгії», де вказано що відсутність інформації про предмети, що підлягають виявленню та вилученню, надало слідчим широких повноважень, обшуки не були пропорційними.

Слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про обшук, якщо слідчий, прокурор не доведе наявність достатніх підстав вважати, що відшукувані речі мають значення для досудового розслідування

( п. 2 ч. 5 ст. 234 КПК України).

Запропоноване слідчим словосполучення не розкриває індивідуальних або родових ознак майна яке планується відшукати і вилучити. Вказаний недолік є підставою для відмови у задоволенні поданого слідчим клопотання про надання дозволу на проведення обшуку.

За таких умов проведення обшуку не стане найбільш доцільним та ефективним способом відшукання та вилучення речей і документів, отже не буде забезпечено пропорційне вручання ( п. 5 ч. 5 ст. 234 КПК України).

Керуючись ст. 234-235, 107-108, 309, 372 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання слідчого на отримання дозволу для проведення обшуку місцевості за поштовою адресою по АДРЕСА_1 з метою відшукання та вилучення: «інформації та всіх приміщень, що можуть слугувати доказом привласнення та розтрати майна», відмовити.

Ухвала не оскаржується в апеляційному порядку. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді. (ч. 3 ст. 309 КПК України.)

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1