Справа № 333/2688/21
Провадження № 1-кс/333/3455/23
УХВАЛА

Іменем України

22 листопада 2023 року м. Запоріжжя

Слідчий суддя Комунарського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду м. Запоріжжя, клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000453 від 27 квітня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді із клопотанням про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000453 від 27 квітня 2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

В обґрунтування клопотання зазначено наступне.

29 квітня 2021 року ухвалою слідчого судді Комунарського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 у справі № 333/2688/21 задоволено клопотання слідчого СВ відділу поліції № 4 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0000453 від 27 квітня 2021 року, накладено арешт на об`єкт нерухомості квартиру АДРЕСА_1 .

Зазначена ухвала є виконаною та такою, що досягла своєї мети. На теперішній час кримінальне провадження № 0000453 від 27 квітня 2021 року закрите, у зв`язку з чим необхідність у продовжені дії заходу забезпечення відсутня, а тому просить скасувати накладений арешт.

В судове засідання представник заявника, подав заяву про розгляд справи у його відсутність. На задоволенні клопотання наполягає у повному обсязі.

Заступник начальника СВ ВП №4 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_6 надав слідчому судді копію витягу з ЄРДР та постанову слідчого про закриття кримінального провадження, надав заяву про розгляд справи у його відсутність, проти задоволення клопотання не заперечував.

Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Дослідивши клопотання з додатками та надані суду матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що у провадженні СВ ВП №4 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області перебувало кримінальне провадження № 0000453 від 27 квітня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Ухвалою слідчого судді Комунарського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 у справі № 333/2688/21 задоволено клопотання слідчого СВ відділу поліції № 4 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0000453 від 27 квітня 2023 року, накладено арешт на об`єкт нерухомості квартиру АДРЕСА_1 .

Як вбачається з постанови від 30 квітня 2021 року кримінальне провадження закрито у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення, на теперішній час досудове розслідування закінчено.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Між тим, при розгляді клопотання, поданого в порядку статті 174 КПК України, слідчий суддя не надає оцінку дотриманню вимог закону при постановленні ухвали про арешт майна та її законності, що є виключною прерогативою суду апеляційної інстанції, а лише оцінює обґрунтованість підстав для скасування арешту.

Однією із загальних засад кримінального провадження, визначених в пункті 21 частини 1 статті 7 КПК України є розумність строків.

Відповідно до ст. 28 КПК України, під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.

Згідно з ч. 2 ст. 174 КПК України арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ст. 84 КПК України, доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Частиною 2 статті 84 КПК України передбачено, що процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Виходячи зі змісту ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона або обмеження користування, відчуження та розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Водночас, слідчий суддя враховує, що в силу статті 41 Конституції України, статті 1 протоколу № 1 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна фізична та юридична особа має право володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, ніж на користь суспільства і на умовах, передбачених Законом або загальними принципами міжнародного права.

Стаття 1 Першого протоколу до Європейської конвенції гарантує право на вільне володіння своїм майном, яке звичайно називається правом на власність.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинна бути розумна співмірність між використовуваними інструментами і тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Розумна рівновага має зберігатися між загальними інтересами суспільства та вимогами дотримання основних прав особи (рішення у справі АГОСІ проти Сполученого Королівства (AGOSI v. The United Kingdom від 24.10.1986 року, серія А, № 108, п. 52). Іншими словами, заходи щодо обмеження права власності мають бути пропорційними щодо мети їх застосування.

У справі Раймондо проти Італії (Raimondo v. Italy, рішення 24.01.1994 року), в яких заявники скаржилася на контроль за використанням власності у зв`язку з провадженням кримінального розслідування, не знайшовши у цьому випадку порушення ст. 1 протоколу № 1, Суд відзначив порушення в тому, що уряд не вжив швидких заходів для того, щоб знову надати в повноправне користування власність після закінчення відповідних розслідувань (п. 35).

З викладених вище норм КПК України та практики Європейського суду з прав людини, вбачається, що захист прав власника чи законного володільця майна, яке має значення для кримінального провадження, є пріоритетним, і ступінь втручання у право власності особи має бути співмірним потребам досудового розслідування.

Згідно з ч. ч. 1, 2 статті 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з вимогами ч. 4 ст. 173 КПК України, у разі застосування заходу забезпечення у вигляді арешту слідчий суддя повинен застосувати найменш обтяжливий спосіб арешту майна.

При вирішенні питання про наявність достатніх підстав вважати, чи існує потреба у подальшому застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту на квартиру в ході розгляду клопотання заявника про скасування арешту з майна, слідчий суддя має враховувати підстави, визначені ст.ст. 170, 173 КПК України.

Зокрема, слідчий суддя повинен брати до уваги необхідність такого арешту з огляду на завдання кримінального провадження, наслідки арешту для особи, відносно майна якої застосовується відповідний арешт.

Стаття 64 Конституції України встановлює конституційні права і свободи людини і громадянина не можуть бути обмежені, крім випадків, передбачених Конституцією України.

Відповідно до положень діючого законодавства України органи державної влади, їхні посадові і службові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

На даний час мета, яка була підставою для накладення арешту, а саме заборона відчуження нерухомого майна та недопущення його пошкодження досягнута.

Беручи до уваги встановлені під час розгляду клопотання про скасування арешту з майна обставини кримінального провадження, те, що кримінальне провадження закрито, той факт, що накладений арешт перешкоджає спадкоємцю померлого власника майна у реалізації своїх майнових прав, слідчий суддя вважає, що подальша дія заходу забезпечення кримінального провадження є порушенням прав власника на мирне володіння своїм майном, а тому вважає за можливе скасувати накладений арешт майна.

Керуючись ст.ст. 22, 170, 174, 309, 376 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000453 від 27 квітня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України - задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 29 квітня 2021 року, в межах кримінального провадження № 0000453 від 27 квітня 2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, постановленої у справі № 333/2688/21, провадження № 1-кс/333/319/21, на:

- об`єкт нерухомості квартиру АДРЕСА_1 .

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та не підлягає оскарженню в апеляційному порядку.

Слідчий суддя

Комунарського районного суду

м. Запоріжжя ОСОБА_1