Провадження № 1-кс/752/6430/23
У Х В А Л А

27 вересня 2023 року Голосіївський районний суд м. Києва, у складі слідчого судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву представника власника майна адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_5 про відвід слідчого судді Голосіївського районного суду м.Києва ОСОБА_1 від розгляду клопотання про арешт майна у кримінальному провадженні № 000041 від 01.08.2023, справа №752/16454/23, провадження № 1-кс/752/6430/23,-

В С Т А Н О В И В:

У провадженні слідчого судді перебуває клопотання слідчого слідчого управління Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором у кримінальному провадженні прокурора Житомирської спеціалізованої прокуратури у сфері обори Центрального регіону ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному проваджені № 0000041, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 01.08.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 368 КК України.

27.09.2023 року на електронну адресу суду від представника власника майна адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_5 надійшла заява про відвід слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 .

В обґрунтування заявленого відводу зазначив, що сторона захисту не довіряє слідчому судді через порушення та ігнорування порушень вимог кримінально процесуального закону у справі про арешт майна.

Сторона захисту заявила низку відводів слідчого судді ОСОБА_7 . Однак, суддя ОСОБА_8 виніс ухвалу від 11.09.23 про залишення заяви про відвід слідчого судді без розгляду. Зазначене процесуальне рішення судді Мазура є свавільним, він допустив істотне порушення вимог кримінального процесуального закону, сплутав поняття слідчого судді та судді, що суттєво вплинуло на постановлення оскаржуваного рішення.

Крім того, суддя ОСОБА_9 допустив істотне порушення вимог кримінального процесуального закону ст. ст. 370, 371, 372, 375, 376 КПК України фальшування ухвали, ухвалення судового рішення незаконним складом суду. Ухвала судді ОСОБА_10 від 11.09.2023 року підписана електронним підписом 12.09.20223 року. Таким чином ухвала судді ОСОБА_9 від 11.09.23 сфальшована, а відтак, не має юридичної сили і не породжує жодних юридичних наслідків.

Суддя ОСОБА_11 вживає поняття «заяви про відвід» в однині, тобто, на його думку, сторона захисту подала одну заяву про відвід, що не відповідає дійсності. Відтак, ухвала є явно незаконною, постановленою з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону, що слугує підставою для її скасування.

У свою чергу, слідчий суддя ОСОБА_12 усвідомлювала, або повинна була усвідомлювати, що заявлені відводи не були вирішені суддею ОСОБА_9 у законний спосіб, не вжила законних заходів реагування на вказане порушення, тобто, погодилася з ними і таким чином покриває незаконні процесуальні дії та рішення судді ОСОБА_9 , що надає підстави не довіряти судді.

Відповідно до пункту 4 частини 1 ст.75 КПК України суддя не може брати участі в кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості. Наведені вище обставини є тими іншими обставинами, які виключають участь слідчого судді ОСОБА_1 у цьому кримінальному провадженні.

В судовому засіданні прокурор просив залишити заяву адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_5 про відвід слідчого судді, без розгляду.

Адвокат ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_5 та власник майна в судове засідання не з`явилися, про розгляд справи повідомлялися належним чином.

Ознайомившись зі змістом заяви про відвід, слідчий суддя дійшов такого висновку.

Стаття 75 КПК України містить перелік обставин, що виключають участь слідчого судді в кримінальному провадженні.

У разі задоволення заяви про відвід (самовідвід) слідчого судді кримінальне провадження передається на розгляд іншому слідчому судді (ч. 1 ст. 82 КПК).

Водночас, якщо повторно заявлений відвід має ознаки зловживання правом на відвід з метою затягування кримінального провадження, суд, який здійснює провадження, має право залишити таку заяву без розгляду (ч. 4 ст. 81 КПК).

Відповідно до п. 5, 10 ч. 1 ст. 3 КПК України складовою терміну «кримінальне провадження» є термін «досудове розслідування», що включає в себе всю стадію кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності, клопотання про закриття кримінального провадження.

15.08.2023 слідчому судді Голосіївського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого слідчого управління Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором у кримінальному провадженні прокурора Житомирської спеціалізованої прокуратури у сфері обори Центрального регіону ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному проваджені № 0000041, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 01.08.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 368 КК України.

Адвокатом ОСОБА_4 в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 заявлено відвід слідчому судді від розгляду зазначеного клопотання, посилаючись на те, що суддею не вжито заходів для забезпечення неупередженого розгляду клопотання, оскільки воно розглядається до вирішення заяви про відвід, що подана захисником ОСОБА_13 21.08.2023 року.

Ухвалою слідчого судді ОСОБА_14 від 08.09.2023 року заяву адвоката ОСОБА_4 про відвід слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 від розгляду клопотання слідчого СУ ГУ НП у місті Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором у кримінальному провадженні прокурора Житомирської спеціалізованої прокуратури у сфері обори Центрального регіону ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному проваджені № 0000041, залишено без задоволення.

08.09.2023 року під час розгляду у судовому засіданні клопотання про накладення арешту на майно у кримінальному проваджені № 0000041 адвокат ОСОБА_4 заявив відвід слідчому судді з підстав визначених ст. 75 КПК України.

11.09.2023 за результатами розгляду заяви про відвід слідчий суддя ОСОБА_9 постановив ухвалу якою залишив без розгляду заяву адвоката ОСОБА_4 про відвід слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 від розгляду клопотання слідчого СУ ГУ НП у місті Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором у кримінальному провадженні прокурора Житомирської спеціалізованої прокуратури у сфері обори Центрального регіону ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному проваджені № 0000041.

Відповідно до ч. 4 ст. 81 КПК України, якщо повторно заявлений відвід має ознаки зловживання правом на відвід з метою затягування кримінального провадження, суд, який здійснює провадження, має право залишити таку заяву без розгляду.

Положення ч. 4 ст. 81 КПК України не пов`язують наявність зловживання правом на відвід із особою заявника відводу. Зловживання наявне, якщо відвід заявлений з метою затягування кримінального провадження будь-ким з учасників повторно у межах одного кримінального провадження.

Щодо наявності у заявленому захисником відводу слідчого судді ознак зловживання правом, слідчий суддя зазначає таке.

Кримінальний процесуальний кодекс України не містить окремого положення, яке б містило визначення зловживання процесуальними правами. Водночас, як неодноразово наголошував у своїх рішеннях Верховний Суд, заборона зловживання процесуальними правами є загальноправовим принципом і поширюється на всі види судочинства (ухвала від 07.02.2022 у справі № 266/108/22, від 07.11.2022 у справі № 757/9655/22-к, та ін.).

При наданні оцінки обставинам, які можуть свідчити про випадки зловживання процесуальними правами, слід враховувати, що використання процесуальних прав, зокрема, заявлення клопотань, скарг, не може розцінюватися як перешкоджання здійсненню провадження, за винятком випадків, коли йдеться про зловживання правом.

Заборона зловживання правами закріплена у ст. 17 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція). У розвиток цієї загальної заборони у ст. 35 Конвенції наводяться критерії прийнятності, серед яких зловживання правом на подання заяви до ЄСПЛ є самостійною підставою для визнання неприйнятною індивідуальної заяви. Як наслідок позбавлення суб`єктивного права на звернення до ЄСПЛ, що певним чином є заходом відповідальності заявника. У свою чергу, критерії зловживання правом визначаються не в Конвенції, а в рішеннях ЄСПЛ. Встановлення наявності зловживання правом ЄСПЛ в кожному конкретному випадку вирішує виходячи із прецедентів, які загалом сформували систему випадків зловживання правом.

Так, серед найпоширеніших видів зловживань учасниками кримінального провадження своїми процесуальними правами є дії, що полягають у повторному поданні заяви про відвід за відсутності інших підстав або нових обставин чи доказів щодо упередженості судді (рішення Верховного Суду: від 06.12.2021 у справі № 756/4855/17; від 14.12.2022 у справі № 127/9564/17; від 24.11.2020 у справі № 127/2318/18; від 06.11.2019 у справі № 300/474/17).

На переконання слідчого судді заявлені представником власника майна підстави для відводу є тотожними та зводяться до незгоди з процесуальними рішеннями слідчого судді, ухваленими під час здійснення судового контролю у кримінальному провадженні № 000041, що свідчить про наявність ознак зловживання правом на відвід з метою затягування кримінального провадження.

Зловживання правом не становить собою правопорушення, його наслідком повинно бути переважно не застосування відповідних санкцій судом, а відмова у захисті права, яке спрямоване на зловживання.

З огляду на викладене слідчий суддя, дійшов висновку, що заява адвоката ОСОБА_4 належить залишити без розгляду.

Керуючись ст. 2, 7, 75, 80, 81, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника власника майна адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_5 про відвід слідчого судді Голосіївського районного суду м.Києва ОСОБА_1 від розгляду клопотання про арешт майна у кримінальному провадженні № 000041 від 01.08.2023 - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1