печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 вересня 2023 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю адвоката ОСОБА_3 , власника майна ОСОБА_4 , розглянувши провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_5 , в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту та повернення майна,-

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_4 звернулася до суду з клопотанням в порядку ст.ст. 170, 174 КПК України, в якому просить скасувати арешт накладений на майно належне їй на праві власності. Обґрунтовуючи доводи клопотання адвокат просить скасувати арешт, накладений на майно ОСОБА_4 , а саме: грошові кошти у розмірі 6500 доларів США та мобільний телефон IPHONE 13 pro, яке вилучене під час проведення обшуку квартири АДРЕСА_1 , яка на праві приватної власності належить ОСОБА_6 з метою виявлення підозрюваного ОСОБА_7 . Мотивуючи подане клопотання про скасування арешту майна, вказував, що згідно ухвали слідчого судді Ленінського районного суду м. Харкова, ОСОБА_8 від 25.01.2023 по справі № 642/325/23 було частково задоволено клопотання слідчого щодо накладення арешту на майно, зокрема вилученого під час обшуку 23.01.2023, за адресою: АДРЕСА_2 . Ухвалу слідчого судді було скасовано ухвалою Харківського апеляційного суду від 21.02.2023. Вилучивши майно у ОСОБА_9 під час обшуку, проведеного 23.01.2023, фактично її позбавили право вільно володіти та розпоряджатись належним їй майном. Адвокат наголошував, що ОСОБА_4 володіла вказаним майном на праві особистої власності та кошти, які були зареєстровані були зароблені до вступу у шлюб із підозрюваним, тому твердження що ці кошти можуть бути зароблені у незаконний спосіб ОСОБА_7 є хибне. ОСОБА_4 згідно договору про надання послуг сурогатного материнства від 24.03.2021 (до вступу у шлюб) брала участь у сурогатному материнстві , що підтверджується доданим до клопотання договором, отримала грошові кошті у розмірі 15000 (п`ятнадцять тисяч) доларів США. На момент обшуку залишок особистих коштів ОСОБА_4 було вилучено та заарештовано, що позбавило останню можливості вільно розпорядитись належним їй майном. Органами досудового розслідування та прокуратурою не здобуто доказів щодо причетності ОСОБА_4 до протиправних дій, вона не є особою щодо якої здійснюється провадження та не має процесуального статусу в ньому.

В судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 вимоги викладені в клопотанні підтримав, просив задовольнити в повному обсязі. В обґрунтування клопотання долучив копію ухвали слідчого судді Ленінського районного суду м. Харкова від 20.01.2023 про надання дозволу на проведення обшуку, копію протоколу обшуку, копію фіскального чеку на підтвердження придбання вилученого під час обшуку мобільного телефону IPHONE 13 pro, довідку видану Київським міським пологовим будинком № 1 про те що ОСОБА_4 народила дитину, чим виконала умови договору. Крім того, додатково зазначив, що слідчий суддя першої інстанції відмовив слідчому СВ ВП № 2 Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області в накладенні арешту на вилучене під час обшуку майна, однак Харківський апеляційний суд скасував дану ухвалу та наклав арешт на вищевказане майно. Наразі, досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001332 від 27.12.2022 здійснюється ГСУ НПУ.

Слідчий, прокурор в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце проведення розгляду повідомлявся належним чином, заяви, клопотання або письмові заперечення не були подані, про причини неявки до суду не повідомлено.

Слідчий суддя, заслухавши пояснення сторін, вивчивши клопотання, матеріали, якими воно обґрунтовується, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Аналізуючи доводи клопотання про скасування арешту на майно, слідчий суддя приходить до висновку, що зазначені в ньому доводи не вказують на необґрунтованість накладення арешту на майно.

Разом з тим, до матеріалів клопотання ОСОБА_5 , а також безпосередньо під час судового розгляду, стороною захисту не додано ухвали слідчого судді, якою було накладено арешт на майно в рамках кримінального провадження № 0001332 від 27.12.2022, що унеможливлює встановлення слідчим суддею безпосередньо факту накладення арешту в тому числі і на майно вказане в клопотанні та того, що арешт накладено необґрунтовано. Крім того, слідчий суддя звертає увагу на те, що в Єдиному державному реєстрі судових рішень, за номером справи 642/325/23, на який посилалася адвокат ОСОБА_5 , як на ухвалу слідчого судді про арешт майна, знаходиться лише ухвали за результатами розгляду клопотань про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 132 КПК України, клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, якщо інше не передбачено пунктом 2 цієї частини.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження.

У відповідності до ч. 2 ст. 38 КПК України, досудове слідство здійснюють: 1) слідчі підрозділи: а) органів Національної поліції; б) органів безпеки; г) органів Державного бюро розслідувань; 2) підрозділ детективів, підрозділ внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України; 3) підрозділи детективів органів Бюро економічної безпеки України.

Так, територіальна підсудність визначається за місцем знаходження (реєстрації) відповідного державного органу, який є юридичною особою і в складі якого знаходиться слідчий підрозділ.

Вказаний висновок узгоджується зокрема з позицією Верховного Суду, викладеною в ухвалах Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 13.10.2020 у справі № 607/16332/20, від 22.04.2020 у справі № 487/7605/19.

Частиною 2 ст.132 КПК України встановлено, що слідчим суддею, повноважним розглядати питання, віднесені до його компетенції на стадії досудового розслідування, є слідчий суддя місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

З матеріалів провадження, зокрема, ухвали слідчого судді про надання дозволу на проведення обшуку, вбачається, що досудове розслідування у вказаному провадженні здійснює СВ ВП № 2 Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області. В обґрунтування наданих пояснень щодо здійснення наразі досудового розслідування даного кримінального провадження ГСУ НПУ, адвокатом не наданого жодних належних та допустимих доказів, зокрема, постанови прокурора про зміну підслідності.

Виходячи з викладеного, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання про скасування арешту майна не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 170, 174, 309, 370-372 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_5 , в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту та повернення майна - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1