Справа № 932/8444/23
Провадження № 1-кс/932/3373/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 вересня 2023 року м. Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпрі клопотання слідчого СВ ВП №7 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Центральної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпра, громадянина України, не одруженого, утриманців не маючого, офіційно не працевлаштованого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

в межах кримінального провадження №0001160 від 16.09.2023 за ч.4 ст.187 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

В обґрунтування заявленого клопотання слідчий зазначає, що 16.09.2023, приблизно о 02:05 год., у ОСОБА_4 та ОСОБА_8 , виник словесний конфлікт із ОСОБА_9 . Після чого останній почав відходити, перечепився та впав. При цьому ОСОБА_4 та ОСОБА_8 наблизилися до ОСОБА_9 , нанесли йому численні удари ногами та руками в область голови, тулуба, верхніх та нижніх кінцівках. Після цього ОСОБА_4 дістав з кишені штанів потерпілого розкладний ніж та два мобільних телефони, а ОСОБА_8 зірвав з правої руки потерпілого смарт-годинник та відібрав ліхтарик. Внаслідок події потерпілий отримав тілесні ушкодження у вигляді закритого 2-х кісткового перелому правої голені, саден обличчя. Розмір матеріальної шкоди становить 30 тис. грн.

У клопотанні зазначено, що ОСОБА_4 повідомлено про підозру за ч.4 ст.187 КК України та щодо нього існують ризики, що передбачені пунктами 1, 3 та 5 ч.1 ст.177 КПК України.

Сторона обвинувачення вважає, що запобігти вказаним ризикам можливо лише шляхом застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Оскільки злочин вчинений із застосуванням насильства, просить заставу не визначати.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, навів пояснення, аналогічні фабулі клопотання.

Підозрюваний зазначив, що 16.09.2023 він із ОСОБА_8 , іншим хлопцем та дівчиною йшли до дому. На зустріч їм йшов потерпілий та світив ліхтариком їм в лице, після чого почав запитувати чому вони гуляють у комендантську годину, витягнув та махав ножом, погрожував застосуванням пістолету. З метою припинити неправомірні дії вони із ОСОБА_8 почали обходити потерпілого з різних боків а останній почав відходити та впав. Тоді вони почали вибили з рук потерпілого ножа, забрали в нього ніж, ліхтарик та два мобільні телефони з наміром подальшої ідентифікації потерпілого та з метою його провчити. Коли почули постріли, ймовірно з вікна будинку, втекли в сусідній двір, викликали поліцію та дочекалися її.

Щодо запобіжного заходу вказав, що із 01.08.2023 стажується на роботі комірника, до того працював поваром, його дохід становить близько 15 20 тис. грн. на місяць. Зазначив, що неодружений, дітей та інших утриманців не має, проживає один. Просив застосувати домашній арешт в нічний час для забезпечення можливості працювати.

Захисники заперечив проти клопотання, зазначив про необґрунтованість підозри, зокрема підозрюваний викликав поліцію самостійно. Також вказав про необґрунтованість заявлений ризиків. Оскільки підозрюваний працює, просив обмежитися домашнім арештом в нічий час.

Заслухавши доводи прокурора на підтримання заявленого клопотання, заперечення підозрюваного, захисників, дослідивши надані сторонами докази та матеріали, слідчим суддею встановлено наступне.

Як вбачається із витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, до реєстру, 16.09.2023, за №0001160, внесено відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.187 КК України.

Згідно протоколу затримання від 16.09.2023 ОСОБА_4 затримали 16.09.2023 о 08:30 год. у відділку поліції. Враховуючи пояснення підозрюваного, свідків, зміст протоколів огляду місця події приходжу до висновку про фактичне затримання підозрюваного 16.09.2023 о 02:30 год.

16.09.2023 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч.4 ст.187 КК України.

Згідно повідомленої підозри, ОСОБА_4 підозрюється у нападі з метою заволодіння чужим майном, поєднаний із насильством, небезпечним для життя та здоров`я особи, яка зазнала нападу, вчинений за попередньою змовою групою осіб, в умовах воєнного стану.

ОСОБА_4 документований паспортом громадянина України для виїзду за кордон № НОМЕР_1 від 19.10.2017.

Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Не вдаючись до детальної оцінки дій та винуватості особи, на цій стадії кримінального провадження, слідчий суддя повинен пересвідчитись, що повідомлена підозра є обґрунтованою, тобто такою, що передбачає наявність достатніх даних, які б могли переконати об`єктивного та стороннього спостерігача у тому, що особа могла вчинити правопорушення у якому її підозрюють.

При цьому, за усталеною практикою Європейського суду з прав людини, ці докази не повинні бути до такої міри переконливими та очевидними, щоб свідчити про винуватість особи, однак створювати у слідчого судді реальне враження про причетність особи до вчинення кримінального правопорушення, яке їй інкримінується.

На підтвердження обґрунтованості підозри стороною обвинувачення надано наступні докази: протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення та протокол допиту потерпілого, який вказує про напад на нього та викрадення речей; протоколи пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за яким потерпілий впізнав в нападниках підозрюваних; протоколами огляду місця події, за одним із яких разом із підозрюваними виявлено речі потерпілого; протоколами допитів свідків ОСОБА_10 та ОСОБА_11 які підтвердили факт бійки між підозрюваними та потерпілим (вказують що механізму не бачили), потім свідки відбігли у сусідній двір, через 20 хв. до них підбігли підозрювані та відразу приїхала поліція; протоколи пред`явлення особи для впізнання за фотознімками згідно який сідок ОСОБА_11 впізнала підозрюваних, як учасників описаних подій; протоколи допиту свідків мешканців будинку біля якого відбувалися події; оглянутим в судовому засіданні відеозаписом події, на якому видно як потерпілий відходить та падає, до нього підбігають підозрювані, ОСОБА_4 сідає на потерпілого, наносить удари, ОСОБА_8 наносить удари ногою в область голови, рук, за деякий час підозрювані втікають.

З врахуванням вищевказаних письмових доказів, що були додані до клопотання, здійснюючи їх оцінку за своїм внутрішнім переконанням, слідчий суддя, приходить до висновку, що повідомлена ОСОБА_4 підозра у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.187 КК України є обґрунтованою, а докази надані органом досудового розслідування, на цьому етапі досудового розслідування, є вагомими, щоб свідчити про причетність останнього до кримінальних правопорушень, що йому інкримінуються.

Зокрема беззаперечним є факт того, що підозрювані наносили потерпілому удари, в т.ч. ногою в область голови, що може бути небезпечним для здоров`я, а також забрали у підозрюваного два мобільних телефони та годинник.

Той факт, що підозрювані самостійно викликали поліцію після вчиненого, на даний час не підтверджено (у рапорті, на який покликається сторона захист вказано про анонімність заявника, а вказаний номер не ідентифіковано із підозрюваним).

Крім того, на даний час не можливо встановити умисел підозрюваних у момент заволодіння майном потерпілого. Тому доводи підозрюваних про те, що вони забрали у підозрюваного техніку для його ідентифікації та передачі даних до поліції на даному етапі неможливо перевірити.

Також важливими є пояснення підозрюваного про те, що вони переслідували мету також покарати потерпілого, що може свідчити в користь сторони обвинувачення.

Щодо виду запобіжного заходу та вирішуючи питання про існування передбачених ст. 177 КПК України, ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя, зазначає таке.

За приписами ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Ризик можливого переховування, на даній початковій стадії досудового розслідування, підтверджується тяжкістю покарання, що загрожує підозрюваному - позбавленням волі на строк від восьми до п`ятнадцяти років із конфіскацією майна. Окрім того, не встановлено соціальних зав`язків підозрюваного.

Також не підтверджено належним доказом факт працевлаштування підозрюваного (зокрема буть-яким документом із підписом та печаткою роботодавця, фактом отримання заробітної плати та інше).

Інші ризики є невмотивовані.

Враховуючи санкції ч.4 ст.187 КК України, приписи ст.183 КПК України, до підозрюваного може бути застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Слідчий суддя приймає до уваги, що: надані стороною обвинувачення докази про причетність підозрюваного до злочину є вагомими; тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному, у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного які не перешкоджають реалізації ризиків.

Згідно практики Європейського Суду з прав людини, вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Враховуючи вищевказане та дані про особу підозрюваного, в їх сукупності та переслідуючи мету захисту інтересів суспільства, які очевидно переважають в даному випадку принцип поваги до особистої свободи, слідчий суддя приходить до висновку, що перебування підозрюваного під вартою, на даному етапі розслідування, буде виправданим за вказаних умов, таким, що не порушуватиме принципу пропорційності, та не буде свавільним.

Враховуючи, що злочин було вчинено із погрозою застосування насильства, п.1 ч.4 ст.183 КПК України надає право слідчому судді не визначити розмір застави. Проте, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 КПК України, певні сумніви підозри у зв`язку із доводами підозрюваного про виклик ним поліції, не вбачаю необхідності скористатися відповідним правом.

Щодо розміру застави, то керуючись сумою викраденого, не встановленням факту отримання підозрюваним прибутку, відсутністю доводів сторони обвинувачення із цього приводу та доводами захисника про можливість сплати застави у мінімальному розмір родичом підозрюваного, вважаю за необхідне призначити заставу у мінімально визначеному п.3 абзацу 1 ч.5 ст.182 КПК України розмірі.

Із врахуванням встановлених ризиків покладаю на підозрюваного обов`язки, яких він повинен дотримуватися у разі внесення застави.

Більш м`який запобіжний захід не зможе виключити реалізацію встановлених ризиків.

На підставі вищевикладеного, керуючись статтями 176-178, 182, 183, 194, 196, 197, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 - задовольнити частково.

Обрати підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Строк тримання під вартою рахувати із 16.09.2023 02:30 год.

Визначити заставу в розмірі вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто в сумі 214 720 грн.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення, під вартою в якому знаходиться підозрюваний, обвинувачений, негайно здійснює розпорядження про його звільнення з-під варти. Перевірка документа, що підтверджує внесення застави, не може тривати більше одного робочого дня.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі якщо він будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього даною ухвалою обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до суду, слідчого судді, прокурора та слідчого;

- не відлучатися із м. Дніпро;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- докласти зусиль до пошуку роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Строк дії ухвали до 13.11.2023.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали складено та проголошено 21.09.2023.

Слідчий суддя ОСОБА_1