Суддя ОСОБА_1
Справа № 644/9971/23
Провадження № 1-кс/644/1792/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 грудня 2023 року м. Харків

Слідчий суддя Орджонікідзевського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання т.в.о. старшого слідчого СВ ВП №1 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Немишлянської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_4 , поданого в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001845 від 03.12.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України

про арешт майна

У С Т А Н О В И В :

В провадження слідчого судді надійшло клопотання про арешт майна. На обґрунтування клопотання вказано наступне.

В провадженні СВ ВП № 1 Харківського РУП № 2ГУНПв Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження № 0001845 від 03.12.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що 10.11.2023, невстановлена особа, у період дії воєнного стану оголошеного на території України, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на сходовому майданчику між 1 та 2 поверхами, таємно викрав у гр. ОСОБА_5 , велосипед марки "Avanti", тим самим завдавши останній матеріальну шкоду.

Допитана в ході проведення досудового розслідування в якості потерпілої ОСОБА_5 повідомила, що навесні 2022 року знайомі подарували велосипед ТМ «Avanti Rider Disk 24», чорно-синього кольору, діаметр коліс 24, не в новому стані. Користувалась велосипедом вся сім`я, але в основному каталася на ньому донька. Велосипед ставила на сходовому майданчику між третім та четвертим поверхом, не пристібаючи на замок. 10.11.2023 вдень вийшовши на сходовий майданчик виявила відсутність велосипеду.

Допитаний в якості свідка ОСОБА_6 пояснив, що приблизно 10.11.2023, близько 19:00 год., до нього додому прийшов ОСОБА_7 , прізвище його не знає, знайомий з ним близько року, впізнати зможе, який привів велосипед ТМ «AVANTI», чорного-оранжевого кольору. ОСОБА_7 запропонував купити у нього даний велосипед за 500 гривень, запевнивши, що велосипед не вкрадений, а належить йому. Так як на теперішній час йому терміново потрібні гроші, тому він хоче його продати. При огляді велосипеду було видно, що він був перефарбований, ОСОБА_7 пояснив, що перефарбував велосипед, так як рама була з подряпинами. Оглянувши велосипед, побачив, що задні гальма не відрегульовані. Він погодився, так як велосипед йому був потрібний, для власних потреб. Після чого передав ОСОБА_7 грошові кошти в сумі 500 гривень та забрав в нього велосипед. Через деякий час до нього завітали працівники поліції та повідомили, що велосипед, яким він користується, є предметом вчинення злочину та належить іншій особі. Дізнавшись про даний факт він погодився добровільно видати велосипед ТМ «Avanti Rider Disk 24», чорно-оранжевого кольору.

14.12.2023 викрадений велосипед ТМ «Avanti Rider Disk 24», чорно-оранжевого кольору був добровільно виданий свідком ОСОБА_6 , який в подальшому був детально оглянутий та визнаний речовим доказом.

Сторона обвинувачення до суду не з`явилась, слідчий ОСОБА_3 надала заяву про розгляд клопотання без її участі, клопотання підтримує в повному обсязі.

На підставі ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Враховуючи положення закону та принцип диспозитивності, слідчий суддя визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання на підставі наявних доказів.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали провадження за клопотанням, приходить до наступного висновку.

З матеріалів клопотання вбачається, що СВ ВП № 1 Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській за процесуальним керівництвом Немишлянської окружної прокуратури міста Харкова здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за № 0001845 від 03.12.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 10.11.2023, невстановлена особа, у період дії воєнного стану оголошеного на території України, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на сходовому майданчику між 1 та 2 поверхами, таємно викрав у гр. ОСОБА_5 , велосипед марки "Avanti", тим самим завдавши останній матеріальну шкоду.

В ході досудового розслідування 14.12.2023 свідок ОСОБА_6 добровільно видав викрадений велосипед ТМ «Avanti Rider Disk 24», чорно-оранжевого кольору.

Постановою т.в.о. старшого слідчого СВ ВП №1 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_3 від 14.12.2023, велосипед ТМ « Avanti Rider Disk 24», з алюмінієвою рамою чорно-оранжевого кольору з оранжевими плямами, колеса діаметром 24», шини Avanti 24х2.125 (57-507) у технічно справному стані визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0001845 від 03.12.2023; місце зберігання зазначеного речового доказу визначено камеру зберігання речових доказів ВП № 1 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області.

Статтею 170 КПК України, передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

У відповідності до ч. 3 ст. 170 КПК України, є достатні підстави вважати, що зазначене майно, відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Статтею 98 КПК України, визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Одночасно при розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 172 КПК України, слідчий суддя не вирішує питання належності та допустимості доказів, отриманих в ході досудового розслідування, оскільки оцінка допустимості доказів має бути вирішена відповідно до вимог ст. 89 КК України під час ухвалення судового рішення при судовому розгляді кримінального провадження.

Слідчим в клопотанні наведено вагомі доводи, які свідчать про необхідність накладення арешту на вказане майно, для ефективного розслідування.

Зокрема, матеріали провадження свідчать, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою запобігання їх зникнення, що може перешкодити кримінальному провадженню, а слідчий суддя, в свою чергу, не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого про накладення арешту на майно підлягає задоволенню з метою забезпечення цілей кримінального провадження, а саме: збереження речових доказів.

Разом з цим, слідчий суддя враховує й те, що у даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження як накладення арешту. За таких обставин приходжу до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 2, 26, 107, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя

П О С ТА Н О В И В :

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на велосипед ТМ «Avanti Rider Disk 24», з алюмінієвою рамою чорно-оранжевого кольору з оранжевими плямами, колеса діаметром 24», шини Avanti 24х2.125 (57-507), який добровільно виданий 14.12.2023 свідком ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1