Справа № 404/7115/23
Номер провадження 1-кс/404/3662/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 листопада 2023 року м. Кропивницький

Слідчий суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , представника володільця тимчасово вилученого майна адвоката ОСОБА_4 , володільців майна: ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Кропивницькому клопотання слідчого СВ Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Кропивницької оружної прокуратури ОСОБА_6 , про накладення арешту на майно по кримінальному провадженню 0002212 за ч.4 ст. 187 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий за погодженням з прокурором звернувся до Кіровського районного суду міста Кіровограда з клопотанням про накладення арешту на майно, вилучене 02.11.2023 року під час обшуку в квартирі АДРЕСА_1 .

Клопотання обґрунтовує тим, що заявлене до арешту майно визнано речовим доказом по кримінальному провадженню, як знаряддя злочину та майно здобуте злочинним шляхом, отже відповідає критеріям ч. 2 ст.167 КПК України. Мета звернення збереження речових доказів.

За версією представника сторони обвинувачення збереження речових доказів необхідно для доведення в суді факту розбійного нападу невстановленими особами на потерпілу ОСОБА_7 , у ніч з 08.08.2023 на 09.08.2023 року, які проникли до будинку АДРЕСА_2 , де з використанням пластикових стяжок позбавили рухомості потерпілих та заволоділи чужим майном.

Слідчий підтримав доводи заявленого клопотання.

ОСОБА_5 і представник володільця тимчасово вилученого майна адвокат ОСОБА_4 заперечує оскільки при проведенні обшуку працівники Національної поліції підкинули ОСОБА_5 чужі речі. Слідчий не довів, що тимчасово вилучене майно здобуто злочинним шляхом і буде використано в суді в якості речового доказу по епізоду потерпілої ОСОБА_7 . З клопотанням звернувся слідчій, а повинен подати виключно прокурор. Частина вилучених ювелірних виробів належить: дитині, дружині, крім того є спільною сумісною власністю подружжя ОСОБА_8 . Гвинтівки необхідні для самозахисту. У клопотанні просить відмовити.

СВ Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області проводить досудове розслідування по вказаному кримінальному провадженню. Предметом доказування є речі та документи, що можуть бути знаряддям вчинення злочину та здобуті злочинним шляхом.

02.11.2023 року під час проведення обшуку в квартирі АДРЕСА_1 працівники поліції відшукали і вилучили речі та документи, перелік яких містяться в протоколі обшуку.

Вилучене майно було оглянуто і на підставі постанови слідчого від 02.11.2023 року визнано речовим доказом (а.к.22-24).

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів .

Крім того, ч. 3 ст. 170 КПК України визначено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Слідчий правильно звернувся з клопотанням про накладення арешту на гвинтівки, ювелірні вироби, мобільний термінал та інше тимчасово вилучене майно з тих підстав, що вони є речовими доказами по цьому кримінальному провадженню.

Майно, яке є речовим доказом та відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не речові докази будуть знищені, приховані, що завадить досягненню завдань провадження.

У цьому кримінальному провадженні є розумні підстави вважати, що в майбутньому гвинтівки, ювелірні вироби, інші речі та документи, що були відшукані та вилучені під час обшуку можуть бути приховані, передані, пошкоджені або знищені. Таким чином, арешт з підстав передбачених ч. ч. 2, 3 ст. 170 КПК України по суті являє собою форму забезпечення збереження доказів і самостійною правовою підставою для арешту майна.

Збереження арештованого майна забезпечить виконання вимог ст. 290 КПК України, а також принцип безпосередності дослідження доказів. У випадку заперечень, буде змога повторно провести огляд і експертизи.

Такий правовий висновок узгоджується з практикою застосування ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, відповідно до якої будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону. Досягнення справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи лише тоді стає значимим, якщо встановлено, що під час відповідного втручання було дотримано принципу «законності» і воно не було свавільним, тобто для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити особистий і надмірний тягар для особи.

На початковій стадії досудового розслідування в цьому кримінальному провадженні виправдана потреба у тимчасовому втручанні в права та інтереси власників та володільців майна шляхом накладення арешту, заборони користування та розпорядження для запобігання зникнення, знищення, пошкодження, зміни.

Держава забезпечує позитивний обов`язок проведення ефективного досудового розслідування. Досудове розслідування повинно бути закінчено протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру ( п. 2 ч. 1 ст. 219 КПК України). Під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані у розумні строки (ч.1 ст.28 КПК України). Розумними вважаються строки, що є необхідно об`єктивними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Критерієм для їх визначення є: складність провадження, кількість підозрюваних і кримінальних правопорушень, обсяг і специфіка процесуальних дій для досягнення мети кримінального провадження.

Тимчасове обмеження Конституційних прав власника/володільця має незначний строковий характер.

Слідчий ОСОБА_3 подала докази обґрунтованості самої події розбійного нападу, зокрема: результати зафіксовані в протоколі огляду місця події; допиту свідків, потерпілих, результати впізнання, на підставі яких доводиться обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування арешту майна (п. 1 ч. 3 ст. 132 КПК України).

Згідно ст. 2 КПК України, завданням кримінального провадження є забезпечення повного та неупередженого розслідування і судового розгляду. Метою заходу забезпечення є збереження вилучених речових доказів, завдяки арешту власники та володільці на умовах змагальності, використовуючи збережені речові докази зможуть спростувати доводи протилежної сторони чи підтвердити власну версію досліджуваних подій. На початковій стадії досудового розслідування слідчим суддею не вирішуються питання про визнання винуватості, правильності остаточної кваліфікації чи відповідності правової оцінки доказів за критерієм «поза розумного сумніву». Суд вирішить ці обставини під час проведення судового розгляду, тому зауваження власника і представника про фальсифікацію результатів протоколу обшуку є предметом ретельного судового розгляду та оцінки дій учасників обшуку за ознакою належності, допустимості, достатності, достовірності. Слідчий суддя, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначає, що факт визнання речовим доказом, необхідність проведення спеціальних досліджень, ризик знищення майна, перевірка законності набуття речей і коштів є достатніми умовами для застосування щодо цього майна співрозмірного заходу забезпечення кримінального провадження, яким є накладення арешту на майно.

Заявлене до арешту майно визнано речовим доказом. Існує необхідність у збереженні речового доказу, організації перевірки правомірності набуття та визначення належності майна іншим потерпілим, забезпечити проведення експертиз, пред`явити предмети для впізнання, отже є ризик відчуження, знищення, а відтак і нагальна потреба у забезпеченні належного зберігання речового доказу.

Самостійною підставою для накладення арешту на майно є потреба у з`ясуванні дійсного власника та володільця майна, оскільки допитана в якості свідка ОСОБА_9 та її чоловік ОСОБА_5 повідомили, що частина вилучених ювелірних виробів належить їх дитині, інша частина дружині ОСОБА_5 . Крім того заявлене до арешту майно є спільною сумісною власністю подружжя ОСОБА_10 .

Під час досудового розслідування версія про належність та законність походження коштів і майна підлягає перевірці.

До завершення перевірочних дій виключена можливість достовірно встановити власника значної суми грошових коштів та значного переліку вилученого майна.

Відповідно до ч. 12 ст. 100 КПК України, спір про належність речей, що підлягають поверненню, вирішується у порядку цивільного судочинства. У такому випадку річ зберігається до набрання рішенням суду законної сили. Згідно п. 1 Постанови Пленуму № 5 Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ України від 03 червня 2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статтею 174 Кримінального процесуального кодексу України, до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок. Зміст цього роз`яснення вказує, що заявлені власники/володільці зможуть ініціювати перед судом чи слідчим суддею розгляд клопотання про зняття арешту, після пред`явлення ними копії судового рішення, що набрало законної сили, про визнання права власності на вилучене майно при проведенні обшуку від 02.11.2023 року. Запропонований правовий механізм забезпечить захист майнових прав щодо невизначеного кола власників/володільців вилучених грошових коштів та речей.

Негативних наслідків від накладення арешту на майно, не встановлено. Арешт суттєво не позначитися на інтересах власників володільців і третіх осіб. Ювелірні вироби у період воєнного стану не належать до предметів першої необхідності.

Розділ перший «Загальні положення» Кримінального процесуального Кодексу України регламентує правила судового розгляду. Тому логічні та послідовні положення ч. 2 ст. 64-2 КПК України, що права третьої особи виникають з моменту звернення прокурора до суду з клопотанням. Дійсно, на стадії судового розгляду тільки прокурор має право звернутись з клопотанням про накладення арешту на тимчасово вилучене майно.

Разом з цим, спеціальна процесуальна норма, що має пріоритет застосування, зокрема: ч. 1 ст. 171 КПК України та ч. 5 ст. 171 КПК України прямо передбачає можливість звернення слідчого чи прокурора з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна. Таким чином хибні посилання адвоката, що слідчий не має права на звернення з цим клопотанням до слідчого судді.

Надзвичайно велика кількість відшуканих за однією адресою ювелірних прикрас дає привід для існування розумного сумніву правомірності набуття цих речей, отже вимагає значного часу для організації проведення ретельної перевірки обставин,- ефективного досудового розслідування.

Учасник і сторона кримінального провадження в суді використають збережені речові докази для доведення походження майна, у тому числі підтвердять чи спростують виконання або порушення представниками Національної поліції порядку відшукання та вилучення речових доказів під час проведення обшуку.

Належне зберігання арештованих речових доказів є умовою успішного проведення подальших спеціальних досліджень для перевірки ознак цвілості грошових коштів, якими заволоділи у потерпілої.

Керуючись ст. 170 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно по матеріалам кримінального провадження 0002212 за ч.4 ст.187 КК України задовольнити.

Накласти арешт із забороною відчуження та користування на:

- каблучку металеву срібного кольору без маркування ( у вигляді трьох ліній);

-каблучку срібно-золотистого кольору без маркування ( на каблучці у верхній частині наявна вставка у виді овалу із камінням білого кольору);

- каблучку срібного кольору із малюнком у виді хреста, каблучку чоловічу срібного кольору із чорною вставкою на передній частині у виді квадрата;

- каблучку срібно-золотистого кольору із трьома чорними полосами (на передній частині);

- каблучку із металу жовто-коричневого кольору без маркування (каблучка типу чоловічої печатки на передній частині наявний малюнок вигравіюваний на прямокутнику);

- каблучку із металу срібного кольору з трьома камінцями білого кольору на передній частині із

нерозбірливим маркуванням;

- каблучку жіночу срібного кольору із вставкою у вигляді листа ( частково має біле каміння частково чорного кольору типу «кошаче око», обручку чоловічу із жовтого металу без маркування ( гладка без гравіювань);

- каблучку чоловічу із металу жовтого кольору ( типу печатки і 5 смугами та вставкою із металу білого кольору, каблучку жіночу чорного кольору із вставками жовтого і білого кольору( на одній із вставок символ безкінечності із камінням білого кольору, ланцюжок із металу срібного кольору ( плетіння «бісмарк»), ланцюжок чоловічий із хрестиком із металу сріблясто-жовтого кольору ( плетіння «бісмарк»), ланцюжок із металу жовтого кольору ( плетіння «снейк»);

- ланцюжок із металу жовтого кольору і підвіскою у вигляді хреста;

- ланцюжок із металу жовтого кольору із кулоном у вигляді кола, ланцюжок із металу срібного кольору із кулоном ( плетіння «бельцер»), браслет із металу жовтого кольору ( плетіння «бісмарк»), браслет із металу жовтого кольору( плетіння «бісмарк»);

- браслет із металу жовтого кольору( плетіння «бісмарк»);

- браслет сріблястого кольору із підвіскою, браслет із металу жовто-сріблястого кольору;

- браслет із металу срібного кольору( плетіння «бісмарк»);

- браслет із металу срібного кольору;

- браслет жіночий на резинці різнокольоровий із підвісками;

- браслет жіночий на резинці із підвісками;

- браслет жіночий на резинці із підвісками сріблястого кольору;

- підвіску у вигляді розп`яття із металу срібного кольору;

- підвіску у вигляді хреста із розп`яттям срібного кольору;

- підвіску у вигляді хреста із розп`яттям срібного кольору;

- підвіску у вигляді хреста із розп`яттям із металу золотистого кольору, підвіску прямокутної форми із зображенням ікони і написом «Спаси и сохрани» із металу срібного кольору;

- підвіску із зображенням Божої матері із металу жовтого кольору, підвіску із зображенням Божої матері із металу жовтого кольору;

- підвіску у вигляді сови із металу срібного кольору;

- підвіску у виді квітки із металу срібного кольору;

- підвіску у формі серця із металу срібного кольору;

- шарми для браслету у кількості 19 штук;

- бирку від персню срібно-золотого вага 3,39 г, 875 проби, вага золота 0,1, 375 проби, загальна вага 3,51;

- бирку до ланцюжка золотого 585 проби, вага 1,9 гр., довжина 45, торговий дім «Золотий Лелека »;

- бирку золотий підвіс 585 проби масою 0,66 г.;

- бирку сережки 585 проби вагою 0,9 г., пару сережок сріблястого кольору у вигляді янгола із биркою 875, 925 проби вагою 1,4 г.;

- пару сережок із металу сріблястого кольору із ставками із каміння;

- пару сережок пусети із металу жовтого кольору із камінням червоного кольору;

- сережку із металу жовтого кольору без маркування;

- сережку із металу жовтого кольору із вставкою з білого каменю на ромбі;

- пару сережок із металу сріблястого кольору із вставками білого і темного кольору;

- годинник жіночий із фіолетовим ремінцем та фіолетовим циферблатом в золотистій оправі «Bolun»;

- мобільний телефон «Samsung» чорного кольору іmei: НОМЕР_1 ;

- мобільний телефон марки «Nokia» сірого кольору іmei: НОМЕР_2 ,

- мобільний телефон марки «Nokia» чорного кольору іmei: НОМЕР_3 ,

- мобільний телефон марки «Nokia» чорного кольору із червоними вставками кольору іmei: НОМЕР_4 ,

- мобільний телефон марки «Nokia» чорно-сріблястого кольору іmei 1: НОМЕР_5 , іmei 2: НОМЕР_6 ,

- мобільний телефон «Redmi» чорного кольору іmei 1: НОМЕР_7 , іmei 2: НОМЕР_8 ;

- мобільний телефон «Sony Experia», рожевого кольору іmei 1: НОМЕР_9 , іmei 2: НОМЕР_10 ,

- мобільний телефон «Lenovo» чорного кольору, іmei 1: НОМЕР_11 , іmei 2: НОМЕР_12 ,

- мобільний телефон «Ergo», білого кольору іmei 1: НОМЕР_13 , іmei 2: НОМЕР_14 ,

- мобільний телефон марки «MEIZY», золотистого кольору,

- мобільний телефон «Samsung», білого кольору, сім- карта «Водафон», сім-карта «Лайфсел»;

- свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_15 на авто ВАЗ 2101 на ім`я ОСОБА_11 , державний номерний знак НОМЕР_16 ;

- гвинтівку пневматичну чорного кольору із маркуванням «Sportsman NRS2 Serial» 12, оптичний приціл чорного кольору із маркуванням «Bushnell» 3-9 X50E,

- гвинтівка пневматична, чорного кольору із маркуванням «Kandar» model WE 600P, калібр 1,5 мм,

- балаклави у кількості 19 штук ( колір чорний, піксель та камуфляж),

- бафи ( чорні та із малюнком білого кольору) у кількості 4 штуки,

- кофта синього кольору марки «Adidas», власником яких є ОСОБА_5 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги за відсутності такої скарги, а при оскарженні ухвали - після постановлення ухвали апеляційним судом при відхиленні апеляції.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1