ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 грудня 2023 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:

Судді - доповідача ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу прокурора першого відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 15 листопада 2023 року у кримінальному провадженні № 0000903, про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту щодо:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Юр`ївка Павлоградського району Дніпропетровської області, громадянина України, вдівця, який має двох малолітніх дітей 2011 та 2018 року народження, офіційно не працює, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , в силу ст. 89 КК України раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286-1 КК України,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_7

захисника ОСОБА_8

підозрюваного ОСОБА_6

прокурора ОСОБА_5

В С Т А Н О В И Л А:

За ухвалою слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 15 листопада 2023 року (з урахуванням ухвали слідчого судді від 23 листопада 2023 року про виправлення описки) відмовлено у задоволенні клопотання слідчого та застосовано щодо підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Слідчий суддя дійшов висновку про обґрунтованість підозри та наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, та з урахуванням даних про особу підозрюваного дійшов висновку про можливість застосування до нього більш м`яких запобіжних заходів.

В апеляції:

- прокурор просить ухвалу слідчого судді скасувати та постановити нову, якою застосувати до ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.

В обґрунтування своїх вимог вказує на те, що ухвала слідчого судді є незаконною, необґрунтованою та підлягає скасуванню у зв`язку з невідповідністю висновків суду фактичним обставинам справи та істотним порушенням слідчим суддею вимог кримінального процесуального закону.

Зазначає, що з огляду на обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_6 тяжкого кримінального правопорушення у стані алкогольного сп`яніння, наявні достатні підстави вважати, що існують реальні ризики, які передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Під час вчинення злочину він був підозрюваним у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України по іншому кримінальному провадженню та ухвалою слідчого судді від 21.07.2023 року ОСОБА_6 був обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави, яку він виплатив та 10.08.2023 року був звільнений з установи виконання покарань. Крім того, підозрюваний раніше неодноразово притягався до адміністративної відповідальності за порушення правил безпеки дорожнього руху, а також до кримінальної відповідальності за ч. 2 ст. 286 КК України.

Заслухавши сторони кримінального провадження, прокурора, який підтримав доводи та вимоги апеляційної скарги, просив її задовольнити, підозрюваного та його захисника, які просили відмовити в задоволенні апеляційних вимог прокурора, перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів виходить з наступного.

Згідно до вимог ч. 1, п. 3 ч. 2 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених ст. 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.

За ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби і може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

За положеннями ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Вирішуючи це питання стосовно підозрюваного ОСОБА_6 , слідчий суддя належно дослідив обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; особу підозрюваного та обставини вчинення інкримінованого злочину, а також наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ст. 177 цього Кодексу, на які вказує слідчий, та дійшов обґрунтованого висновку про можливість застосування до підозрюваного ОСОБА_6 більш м`якого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Так, за матеріалами, долученими до клопотання, вбачається, що 21 серпня 2023 року до ЄРДР за № 0000903 внесені відомості за ч. 3 ст. 286-1 КК України.

15 листопада 2023 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286-1 КК України, а саме порушенні безпеки правил дорожнього руху особою, яка керує транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння, що спричинили смерть потерпілого.

Розглядаючи питання обґрунтованості підозри як підставу для застосування запобіжного заходу, колегія суддів зважає на відсутність законодавчого визначення поняття «обґрунтованість підозри» та усталену практику Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості підозри» та критеріїв її визначення. Зокрема, як зазначено у рішенні ЄСПЛ «Нечипорук, Йонкало проти України» від 21.04.2011р., наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.

З наданих суду апеляційної інстанції матеріалів слідує, що наведені в клопотанні слідчого дані свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 інкримінованого йому злочину, з огляду на наявність відповідних доказів, а саме: протоколу огляду місця дорожньо-транспортної пригоди від 20 серпня 2023 року; висновку експерта № 541 від 14 вересня 2023 року; протоколу допиту свідка ОСОБА_9 від 25 серпня 2023 року; протоколу допиту потерпілого та законного представник потерпілого від 25 серпня 2023 року; висновку експерта № 16722 від 09 жовтня 2023 року; протоколу проведення слідчого експерименту від 05 жовтня 2023 року; висновку експерта № 430 від 10 вересня 2023 року; протоколу огляду від 09 жовтня 2023 року; висновку експерта № СЕ-19/113-23/3510-ІТ від 13 жовтня 2023 року, які в достатній мірі вказують на причетність підозрюваного до вчинення інкримінованого йому злочину.

Колегія суддів враховує встановлені обставини, передбачені ст. 178 КПК України, а саме те, що підозрюваний ОСОБА_6 вчинив кримінальне правопорушення, яке згідно ст. 12 КК України, відноситься до категорії тяжких злочинів, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до десяти років, що свідчить про існування єдиного ризику переховування від органів досудового розслідування або суду. Також, враховуючи що ОСОБА_6 підозрюється також в іншому злочині, існує ризик вчинення іншого кримінального правопорушення.

Поряд із наведеними вище обставинами, слідчий суддя також врахував, що зокрема, що померла є дружиною підозрюваного ОСОБА_6 , правопорушення вчинено з необережності, дані про особу підозрюваного, який раніше не судимий, має певні соціальні зв`язки, зокрема двох дітей, його молодший син, 2018 року народження, який залишився без матері, є дитиною-інвалідом, у зв`язку з чим потребує опіки та догляду.

Прокурором ні в апеляційній скарзі, ні в судовому засіданні апеляційного суду не наведено досить переконливих обставин і доводів щодо недостатності застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді домашнього арешту для запобігання визначеним ризикам.

Сама по собі тяжкість інкримінованого підозрюваному злочину, та тяжкість можливого покарання, не є виключними і достатніми обставинами для підтвердження неможливості застосування до ОСОБА_6 при вказаних обставинах більш м`якого запобіжного заходу.

Таким чином, відмова в задоволенні клопотання про застосування до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою і застосування до нього більш м`якого запобіжного заходу у виді домашнього арешту, відповідає вимогам вищевказаних норм закону, і, зокрема, правовій позиції, викладеній у рішенні Європейського суду у справі «Харченко проти України», та є дієвим механізмом контролю його поведінки під час здійснення досудового розслідування та відповідає завданням кримінального провадження.

Що стосується доводів апеляційної скарги прокурора в тій частині, що під час вчинення даного злочину ОСОБА_6 мав статус підозрюваного в іншому кримінальному провадженні у якому він був звільнений з-під варти у зв`язку із внесенням застави, то ці обставини також були враховані слідчим суддею, та з урахуванням наведених вище обставин та вчинення злочину з необережності, слідчий суддя дійшов обґрунтованого висновку про можливість запобігти визначеним ризикам на даному етапі кримінального провадження без застосування до підозрюваного найсуворішого запобіжного заходу.

З врахуванням вищевказаних обставин кримінального провадження, положень кримінального процесуального закону, відсутні підстави для скасування чи зміни ухвали слідчого судді з мотивів наведених прокурором в апеляції.

Порушень вимог кримінального процесуального закону, які б давали підстави для скасування чи зміни ухвали слідчого судді не встановлено. Запобіжний захід щодо підозрюваного обраний у відповідності з наведеними вище вимогами норм кримінального процесуального закону, тому вимоги апеляційної скарги слід залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді без змін.

Керуючись ст. ст. 405, 407, 419, 422 КПК, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу прокурора відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_5 , - залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 15 листопада 2023 року про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту щодо ОСОБА_6 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286-1 КК України, - залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та касаційному оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4