справа №642/7023/23
провадження №1-кс/642/3889/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 грудня 2023 року м.Харків

Ленінський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі: ОСОБА_2 ,

за участю заявника: ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засідання в залі суду у м. Харкові скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

В С Т А Н О В И В:

До Ленінського районного суду м. Харкова зі скаргою на бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань звернувся ОСОБА_3 .

В мотивування своєї скарги заявник зазначив, що 01.12.23 ним було подано заяву про вчинення кримінального правопорушення до ВП №2 ХРУП №3 ГУНП в Х/о, яка відповідно до талону-повідомлення єдиного обліку зареєстрована під номером 15106. Після чого 02 грудня 2023 року в черговій частині ВП №2 ХРУП №3 ГУНП в Х/о заявника повідомили, що заява про вчинення кримінального правопорушення не внесена до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Заява містила в собі відомості щодо самоправства з боку управління поліції охорони в м.Харкові.

Всупереч положенням ст. 214 КПК України, відомості за фактами повідомлення до ЄРДР

внесено не було.

Вважає, що така бездіяльність слідчого, дізнавача ВП №2 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області суперечить вимогам ст. 214 КПК та призвела до того, що по поданій заяві не почато досудове розслідування, чим порушено процесуальні права заявника як потерпілого, у зв`язку з чим останній змушений звернутися із даною скаргою до слідчого судді, відповідно до ст. 303 ч.1 КПК України.

В поданій скарзі заявник просить зобов`язати уповноважену особу ВП №2 ХРУП №3 ГУНП в Х/о внести відомості до ЄРДР за його заявою, надати витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань у відповідності ст. 214 КПК України та пам`ятку потерпілого відповідно до вимог ст. 55 КПК України.

В судове засідання заявник з`явився. Доводи скарги підтримав та просив її задовольнити.

Представник відділу поліції № 2 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся своєчасно та належним чином, заяв чи клопотань на адресу суду не надав, поважні причини неявки суду не повідомив.

Прокурор Новобаварської окружної прокуратури в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся своєчасно та належним чином, заяв чи клопотань на адресу суду не надав, поважні причини неявки суду не повідомив.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 306 КПК України, відсутність слідчого та прокурора у судовому засіданні не перешкоджає розгляду скарги.

Вивчивши доводи скарги та оцінивши надані до суду докази в їх сукупності, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Зі змісту скарги та доданих до неї документів вбачається, що 01.12.23 ОСОБА_3 подав заяву про вчинення кримінального правопорушення до ВП №2 ХРУП №3 ГУНП в Х/о, яка відповідно до талону-повідомлення єдиного обліку зареєстрована під номером 15106. Після чого, 02 грудня 2023 року в черговій частині ВП №2 ХРУП №3 ГУНП в Х/о заявника повідомили, що заява про вчинення кримінального правопорушення не внесена до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Заява містила в собі відомості щодо самоправства з боку управління поліції охорони в м.Харкові. Станом на день подання скарги до суду подана заява про скоєння злочину працівниками поліції охорони не внесена до ЄРДР, досудове розслідування не розпочато, що є порушенням ст. 214 КПК України.

Відповідно до ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно з ч. 1 ст. 55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КПК України, під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства. Частиною 6 вказаної статті регламентовано, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст.214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Пунктом 1 розділу 3 Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Генеральної прокуратури України від 6 квітня 2016 року№ 139, передбачено, що внесення відомостей до реєстру здійснюється на заяву, повідомлення про вчинені кримінальні правопорушення у термін, визначений частиною першою статті 214 КПК України.

Тобто, законодавцем чітко встановлено часові межі, протягом яких заява, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення мають бути внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання відповідної заяви чи повідомлення.

Таким чином, чинні процесуальні норми законодавства не передбачають для слідчого, дізнавача чи прокурора іншої альтернативи, ніж невідкладне внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Системний аналіз положень ст.ст. 214,303 КПК України, свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого , дізнавача, прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні та вказана заява чи повідомлення повинна містити достатні дані про наявність ознак кримінально-карного діяння.

Відомості, які підлягають внесенню до ЄРДР та їх перелік визначені ч.5 ст. 214 КПК України, відповідно до положень якої до ЄРДР підлягають внесенню, серед інших відомостей, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлені з іншого джерела.

Відповідно до положення абзацу двадцять четвертого підпункту 1.1 пункту 1 Узагальнення Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ (далі - Узагальнення) (лист від 12 січня 2017 року № 9-49/0/4-17), у якому зазначається, що з метою належного дотримання процесуальних вимог щодо розгляду скарг на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, слідчим суддям необхідно зважати на те, що такі вимоги не передбачають здійснення оцінки обґрунтованості заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, а передбачають лише обов`язок уповноважених органів здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення, які вона надає усвідомлено для реалізації відповідними органами завдань кримінального провадження.

З огляду на викладене, перевірка відомостей, викладених у заяві про кримінальне правопорушення, повинна проводитись у рамках відкритого кримінального провадження, внесеного до ЄРДР. Тому слідчий суддя позбавлений можливості надавати оцінку фактичним обставинам, встановлювати наявність чи відсутність факту вчинення кримінальних правопорушень, тобто здійснювати перевірку заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення. При цьому слідчий суддя звертає увагу, що навіть за умови, що результати аналізу наведених особою відомостей свідчать про відсутність ознак складу злочину, такі відомості мають бути внесені до ЄРДР з подальшим закриттям кримінального провадження відповідно до ст.284 КПК України.

У межах даної скарги встановлено, що відомості до ЄРДР за заявою ОСОБА_3 від 01.02.2023 не внесені, досудове розслідування не розпочато, що суперечить вимогам ст.214 КПК України, які визначають строки внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Право заявника оскаржити бездіяльність слідчого, дізнавача та прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення визначено п.1 ч.1 ст.303 КПК України.

Враховуючи викладене, слідчий суддя вважає, що оскільки у порушення вимог ст.214 КПК України, станом на час розгляду скарги у суді, відомості, викладені у заяві (повідомленні) ОСОБА_3 від 01.12.2023, не внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розслідування не розпочато, тому скарга в цій частині є обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню.

Що стосується вимоги заявника - зобов`язати уповноважену особу ВП №2 ХРУП №3 ГУНП в Х/о надати пам`ятку про права й обов`язки потерпілого у відповідності абз. 2 ч. 2 ст. 55 КПК України, слід зазначити наступне.

Частиною 1 статті 303 КПК України передбачено які рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора можуть бути оскаржені під час досудового розслідування. Це, зокрема: 1) бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування; 5) рішення прокурора, слідчого, дізнавача про відмову у визнанні потерпілим - особою, якій відмовлено у визнанні потерпілою.

Потерпілим у кримінальному провадженні згідно частини 1 статті 55 КПК України може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди.

У частині 2 статті 55 КПК України визначається момент виникнення в особи статусу потерпілого як учасника кримінального провадження: права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого. Потерпілому вручається пам`ятка про процесуальні права та обов`язки особою, яка прийняла заяву про вчинення кримінального правопорушення.

Згідно частини 7 статті 55 КПК України якщо особа не подала заяву про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяву про залучення її до провадження як потерпілого, то слідчий, прокурор, суд має право визнати особу потерпілою лише за її письмовою згодою. За відсутності такої згоди особа в разі необхідності може бути залучена до кримінального провадження як свідок.

Отже, процесуальними умовами появи потерпілого як учасника кримінального провадження є необхідність подання заяви про вчинення щодо нього кримінального правопорушення, надання згоди на визнання потерпілим (у разі, якщо така заява ним не подавалась) або подання заяви про залучення до провадження як потерпілого (Постанова ВП ВС від 16 січня 2019 року у справі №439/397/17).

В поданій скарзі заявник просить зобов`язати уповноважену особу ВП №2 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області, надати пам`ятку потерпілого відповідно до вимог ст. 55 КПК України, проте не надає ані витягу з ЄРДР ані постанови про відмову у визнанні потерпілим. Тобто вказане свідчить, що в силу п. 5 ч. 1 ст. 303 КПК така вимога не може бути предметом розгляду даної скарги.

Слідчий суддя вважає, що звернення заявника з вищезазаначеними вимогами є передчасним, а тому у задоволенні скарги в цій частині слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 26, 55, 214, 216, 303, 306-307, 376КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - задовольнити частково.

Зобов`язати службових осіб відділу поліції № 2 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про вчинене кримінальне правопорушення, про що вказано у заяві ЖЄО № 15106 від 01.12.2023 та надати останньому, як заявнику, витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

В іншій частині вимог скарги відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлено 08.12.2023.

Слідчий суддя ОСОБА_1