Справа №694/2287/23
провадження № 1-кс/694/810/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.09.2023 року м. Звенигородка

Слідчий суддя Звенигородського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Звенигородка клопотання старшого слідчого СВ Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області капітана поліції ОСОБА_3 , погоджене начальником Лисянського відділу Звенигородської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0001263 від 23.09.2023, за ознаками кримінального правопорушення передбаченогоч. 1 ст. 246 КК України,-

в с т а н о в и в:

Слідча ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, в якому просить накласти арешт на тимчасово вилучене 22.09.2023 майно, а саме:

- автомобіль марки ГАЗ моделі 53-12, тип ТЗ бортовий, реєстраційний номер НОМЕР_1 , власником якого є ОСОБА_5 , адреса проживання: АДРЕСА_1 , фактичним володільцем та користувачем якого є ОСОБА_6 , житель АДРЕСА_2 ;

- деревину дров`яна НП породи дуб і ясен в кількості 4,7 м3, у вигляді заборони розпоряджатися будь-яким чином цим майном, використовувати його та вчиняти будь-яких дії по відчуженню і зміні власників цього майна.

Визначити місце зберігання речових доказів територію СПД №2 Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області.

В обґрунтування клопотання посилається на те, що 22.09.2023 до Звенигородського РВП по лінії 102 надійшло повідомлення від працівника поліції про те, що в смт. Лисянка Звенигородського району Черкаської області на вул. Небесної Сотні було зупинено автомобіль марки ГАЗ д.н. НОМЕР_1 , який перевозив деревину з документами, що не відповідають дійсності. Виїздом СОГ на місце та проведеним оглядом встановлено, що водій ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на вантажному автомобілі марки ГАЗ д.н. НОМЕР_1 типу бортовий, перевозив деревину дров`яну НП (дуб) 2.35 м3 та деревину дров`яну НП (ясен) 2.35 м3, в загальній кількості 4,7 м3 з ТТН-ліс, яка не відповідає дійсності (ТТН-ліс серії ЮВА №700682 від 22.09.2023).

На підставі ст. 214 КПК України вказана подія 23.09.2023 старшим слідчим СВ Звенигородського районного відділу поліції ГУНП в Черкаські області капітаном поліції ОСОБА_3 внесена до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001263.

Правова кваліфікація кримінального правопорушення: ч. 1 ст. 246 КК України, перевезення, зберігання, збут незаконно зрубаних дерев, що заподіяло істотну шкоду.

Згідно пояснень майстра лісу Лисянського лісництва ОСОБА_7 , відпуск деревини здійснено правильно та ТТН-ліс дійсно була видана під час її відпуску з лісу. Проте, у зв`язку із збоєм системи накладна була роздрукована з помилкою.

У подальшому, так як підтвердження щодо видачі ТТН-ліс з похибкою надано не було, було здійснено вилучення транспортного засобу та деревини.

22.09.2023 в ході проведення огляду, а саме узбіччя автодороги сполученням с. Медвин Білоцерківського району Київської області навпроти АЗС «Веста», що по вул. О. Василенка, 147 було проведено візуальний огляд автомобіля марки ГАЗ моделі 53-12, тип ТЗ бортовий, реєстраційний номер НОМЕР_1 , у кузові якого, на момент огляду деревина була відсутня. На момент огляду також оглянуто пред`явлену учасником огляду ОСОБА_6 ТТН-ліс серії ЮВА №700685 від 22.09.2023 на відпуск деревини НП породи ясен та дуб

(колоди довжиною 1 м) загальним об`ємом 4.7 м3. По закінченню огляду автомобіль та ТТН-ліс серії ЮВА №700685 від 22.09.2023 було вилучено.

Згідно пояснень ОСОБА_6 , під час відпуску деревини 22.09.2023, ТТН-ліс серії ЮВА №700682 від 22.09.2023, яку йому було видано з помилково зазначеним номером, у зв`язку із збоєм системи. Дану помилково видану ТТН-ліс він спалив. Деревину дров`яну НП породи дуб та ясен об`ємом 4.7 м3 він відвіз та вивантажив особі замовнику деревини на відповідну адресу в смт. Лисянка Звенигородського району Черкаської області. Також останній пояснив, що власником автомобіля марки ГАЗ моделі 53-12, тип ТЗ бортовий, реєстраційний номер НОМЕР_1 є ОСОБА_5 , адреса проживання: АДРЕСА_1 , який був його вітчимом та помер у 2018 році.

У подальшому, 22.09.2023 в ході огляду території домоволодіння за адресою: АДРЕСА_3 було виявлено та вилучено деревину дров`яну породи дуб та ясен (частина пиляних колод та частина довжиною 1 м), яку залишено на відповідальне зберігання ОСОБА_8 .

Вилучені вищевказані предмети постановою слідчого визнані речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

23.09.2023 слідчим було надано в порядку ст. 40 КПК України доручення оперативному підрозділу на проведення слідчих дій, встановлення свідків правопорушення.

23.09.2023 було допитано ОСОБА_8 , який пояснив, що деревину об`ємом 4.7 м3 йому було доставлено на автомобілі ГАЗ 53 22.09.2023 близько 13 год. 30 хв. до його подвір`я по АДРЕСА_3 чоловіком на ім`я ОСОБА_6 . Настільки йому відомо, дану деревину замовляла його мати ОСОБА_9 у Лисянському лісництві та точні обставини і суму коштів на які замовлено деревину йому не відомі. Частину колод довжиною 1 м він вже розпиляв на менші колоди. Документи щодо отримання деревини не отримував.

Також, 23.09.2023 допитано ОСОБА_9 , яка пояснила, що вона попередньо домовилась із ОСОБА_6 (тел. НОМЕР_2 ), який працює у Лисянському лісництві про придбання деревини для опалення. 22.09.2023 близько 09 год. 55 хв. зателефонував ОСОБА_6 щодо купівлі деревини на суму близько 9 тис. грн. і вона погодилась та попрохала доставити її на адресу: АДРЕСА_3 сину ОСОБА_8 , що було зроблено 22.09.2023 близько 13 год. 30 хв. Розрахунок за привезену деревину вона не здійснювала, документів щодо отримання деревини не отримувала.

У даному випадку автомобіль марки ГАЗ моделі 53-12, тип ТЗ бортовий, реєстраційний номер НОМЕР_1 є знаряддям вчинення кримінального правопорушення злочину; деревина дров`яна НП породи дуб і ясен в кількості 4,7 м3 є предметами вчинення кримінального правопорушення злочину.

Відповідно до свідоцтва про реєстрації ТЗ серії НОМЕР_3 виданого Київським МРЕВ 31.07.1997 власником автомобіля марки ГАЗ моделі 53-12, тип ТЗ бортовий, реєстраційний номер НОМЕР_1 є ОСОБА_5 , адреса проживання: АДРЕСА_1 . Фактичним володільцем та користувачем вказаного автомобіля є ОСОБА_6 , житель АДРЕСА_2 .

У зв`язку із вищевикладеним та враховуючи той факт, що вилучене зазначене майно та предмети являються тимчасово вилученим майном, які є предметом та знаряддям вчинення злочину, у встановленому порядку визнані речовими доказами у провадженні, тому згідно ст. 170 КПК України на них повинен бути накладений арешт. На даний час виникла необхідність у встановленні законності купівлі та перевезення деревини, яку було виявлено та вилучено 22.09.2023 в ході проведення огляду, а саме території подвір`я домоволодіння АДРЕСА_3 , направленні відповідних запитів лісовим господарствам з метою перевірки деревини, яку було видано відповідно до ТТН-ліс серії ЮВА №700685 та встановленні даних у ДП «ЛІАЦ» чи мав місце збій в роботі програми ЕОД під час видачі ТТН-ліс серії ЮВА №700685, а також у встановленні та допиті всіх можливих свідків події. У зв`язку з чим виникла

необхідність у накладенні арешту на вище зазначене тимчасово вилучене майно з метою його збереження та не допущення його знищення, що може негативно вплинути на повноту досудового розслідування та встановленні істини у кримінальному провадженні.

Згідно ч. 2 ст. 163 КПК України, вказане клопотання, сторона кримінального провадження просить розглядати без повідомлення ОСОБА_6 , посилаючись на можливість останнього здійснити заходи знищення наявних доказів.

Проте слідчий суддя вважає, що клопотання містять формальні посилання на можливість знищення ОСОБА_6 майна, на яке слідчий просить накласти арешт, однак вони жодним чином не підтверджені будь-якими доказами. Відтак з метою недопущення порушення прав власника майна, з метою дотримання принципів диспозитивності, справедливості судового розгляду, слідчий суддя вважає за необхідне здійснювати розгляд клопотання за участю ОСОБА_6 .

Слідчий СВ Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилася, подала заяву про розгляд клопотання без її участі.

ОСОБА_5 викликався в судове засідання, проте до суду не з`явився.

ОСОБА_6 через канцелярію суду подав заяву про розгляд клопотання без його участі, щодо накладення арешту на майно, яке йому належить заперечує.

За наведених обставин, слідчий суддя вирішив за можливе розглядати дане клопотання без участі сторін.

Відповідно до ч.ч. 1, 4 ст. 107 КПК України, рішення про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час досудового розслідування приймає особа, яка проводить відповідну процесуальну дію. За клопотанням учасників процесуальної дії застосування технічних засобів фіксування є обов`язковим. Фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, за виключенням вирішення питання про проведення негласних (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснюється.

Клопотань від учасників процесуальної дії про застосування технічних засобів фіксування не надходило, відтак фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснюється.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя згідно ст.ст.94, 132, 173 КПК України повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки відповідно до ст.1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб,

конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

За правилами ч.3 ст.170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 ч.2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України.

Згідно статті 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Слідчий суддя зазначає, що у кожному конкретному кримінальному провадженні слідчий суддя, застосовуючи вид обтяження, в даному випадку арешт майна, має неухильно дотримуватись вимог закону. При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому, закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на цій стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість в тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.

Разом з тим, як вбачається з наданих матеріалів, сторона обвинувачення, обґрунтовуючи своє клопотання в розумінні вимог ст.132 КПК України, не надала достатніх і належних доказів тих обставин, на які послалась у клопотанні.

Тому слідчий суддя вважає, що вказане у клопотанні майно не відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України, оскільки органом досудового слідства не надано і в клопотанні не обґрунтовано належними та допустимими доказами, що дані колоди дерев є причетними до скоєння злочину.

Під час судового розгляду встановлено, ОСОБА_6 було надано ТТН-ліс серії ЮВА №700685 від 22.09.2023 на відпуск деревини НП породи ясен та дуб (колоди довжиною 1 м) загальним об`ємом 4.7 м3.

Згідно листа ДП «Лісогосподарський інноваційно-аналітичний центр» Державного агентства лісових ресурсів України від 26.09.2023 №07-11-2/632 мав місце збій в роботі програми ЕОД під час видачі ТТН-ліс серії ЮВА №700685. У дійсності було оформлено документ реалізації із відповідним друком ТТН № ЮВА700682.

Відтак вказана деревина була набута у визначений законом спосіб, має всі документи, які підтверджують законність походження деревини, її обробку та транспортування, які були подані суду.

Слідчий не надав суду доказів щодо недійсності документів, згідно яких була придбана деревина.

Із врахуванням наведених обставин слідчий суддя вважає, що накладення арешту на деревину, законність походження якої підтверджується матеріалами провадження, не відповідає вимогам розумності і співрозмірності обмеження права власності завданню кримінального провадження, а також наслідкам арешту майна для його власника.

Вирішуючи питання щодо законності і обґрунтованості арешту майна, слідчий суддя, крім іншого, враховує усталену судову практику ЄСПЛ на предмет відповідності втручання в право володіння майном принципу правомірного втручання, сумісного з гарантіями ст.1 Першої протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно

якої підлягають оцінці три головні критерії, а саме: чи є втручання законним; чи переслідує воно суспільний інтерес; чи є такий захід (втручання в право на мирне володіння майном) пропорційним визначеним цілям.

Втручання держави в право володіння особою майном у кримінальному провадженні, на думку колегії суддів, здійснено без урахування вимог кримінального процесуального закону, тобто без достатніх на те правових підстав, а тому таке втручання не є виправданим.

За таких обставин слідчий суддя приходить до висновку про те, що клопотання про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001263 від 23.09.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.246 КК України, задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 98, 170-173 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання старшого слідчого СВ Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області капітана поліції ОСОБА_3 , погоджене начальником Лисянського відділу Звенигородської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0001263 від 23.09.2023, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України - відмовити.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1