Справа № 709/407/22
В И Р О К

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 вересня 2023 року смт Чорнобай

Чорнобаївський районний суд Черкаської області у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань Чорнобаївського районного суду Черкаської області кримінальне провадження № 000164, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01 квітня 2022 року, за обвинуваченням

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Матусів, Шполянського району, Черкаської області, українця, громадянина України, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , з середньою освітою, працюючого в ДП "Іркліївський розплідник рослиноїдних риб", одруженого, раніше не судимого, РНОКПП НОМЕР_1

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця с. Крутьки, Золотоніського району, Черкаської області, українця, громадянина України, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_2 , з середньою освітою, непрацюючого, неодруженого, раніше не судимого, РНОКПП НОМЕР_2

у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України,

за участю учасників кримінального провадження:

прокурора - ОСОБА_5 ,

обвинувачених - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

захисника обвинуваченого ОСОБА_3 - ОСОБА_6 ,

в с т а н о в и в:

Обвинувачений ОСОБА_3 , 01.04.2022 року близько 05 год. 30 хв., спільно з ОСОБА_4 діючи з єдиним злочинним умислом, у порушення вимог п.п. 3.15., 4.13.3 «Правил любительського та спортивного рибальства», затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15.02.1999 року, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 28.04.1999 року за № 269/3562, без належного дозволу, умисно, займався незаконним рибним добувним промислом у акваторії Кременчуцького водосховища в адміністративних межах с. Чехівка, Золотоніського району, Черкаської області, використовуючи заборонене знаряддя лову - дві месинові риболовецькі сітки довжиною близько 200 метрів кожної, вічко 60x60 мм кожна, в результаті чого добув велику кількість риби виду: лящ в кількості 5 штук, вартістю 1649 гривень за 1 штуку, на суму 8245 гривень, виду карась в кількості 50 штук, вартістю 1581 гривень за 1 штуку, на суму 79050 гривень, виду плітка в кількості 1 штука, вартістю 1564 гривень за 1 штуку, на суму 1564 гривень що згідно з висновком судової інженерно-екологічної експертизи

№ 456/665/22-23 від 02.05.2022, завдало істотну шкоду водним біоресурсам України та становить прямі матеріальні збитки 88859 гривень.

Дії обвинуваченого ОСОБА_3 суд кваліфікує за ч. 1 ст. 249 КК України, як незаконне зайняття рибним добувним промислом, що заподіяло істотну шкоду.

Обвинувачений ОСОБА_4 , 01.04.2022 року близько 05 год. 30 хв., спільно з ОСОБА_3 діючи з єдиним злочинним умислом, у порушення вимог п.п. 3.15., 4.13.3 «Правил любительського та спортивного рибальства», затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15.02.1999 року, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 28.04.1999 року за

№ 269/3562, без належного дозволу, умисно, займався незаконним рибним добувним промислом у акваторії Кременчуцького водосховища в адміністративних межах с. Чехівка, Золотоніського району, Черкаської області, використовуючи заборонене знаряддя лову - дві месинові риболовецькі сітки довжиною близько 200 метрів кожної, вічко 60x60 мм кожна, в результаті чого добув велику кількість риби виду: лящ в кількості 5 штук, вартістю 1649 гривень за 1 штуку, на суму 8245 гривень, виду карась в кількості 50 штук, вартістю 1581 гривень за 1 штуку, на суму 79050 гривень, виду плітка в кількості 1 штука, вартістю 1564 гривень за 1 штуку, на суму 1564 гривень що згідно з висновком судової інженерно-екологічної експертизи № 456/665/22-23 від 02.05.2022, завдало істотну шкоду водним біоресурсам України та становить прямі матеріальні збитки 88859 гривень.

Дії обвинуваченого ОСОБА_4 суд кваліфікує за ч. 1 ст. 249 КК України, як незаконне зайняття рибним добувним промислом, що заподіяло істотну шкоду.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_5 вказав на те, що обвинувачені свою вину у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України не визнали, у вчиненому не розкаялися, тим самим демонструючи своє небажання ставати на шлях виправлення, в суді дали пояснення, які між собою та в сукупності з іншими доказами не узгоджуються. Вказана поведінка останніх, свідчить про самовпевненість, що вони зможуть уникнути покарання, шляхом введення в оману учасників судового процесу та суду. З урахуванням викладеного, оголошених та досліджених безпосередньо в судовому засіданні доказів, факт вчинення ОСОБА_4 та ОСОБА_3 інкримінованого їм кримінального проступку, який повністю підтверджується відповідною сукупністю досліджених доказів, просив визнати винними ОСОБА_4 та ОСОБА_3 , призначити їм покарання у виді 2 років обмеження волі, а також просив цивільний позов задовольнити.

Допитаний у судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_4 свою вину в інкримінованому йому кримінальному проступку не визнав та пояснив, що він із Копійкою приїхали до р. Дніпро на мотоциклах щоб ловити рибу, в них був човен та спінінги. Вони вирішили перепливти на острів, там подивилися, що можна ловити рибу. Потім вони почули гул човна, який приблизився до них. З нього вийшло три чоловіка, представились працівниками рибоохорони, вони були з автоматами та запитали де риба? Інспектори обійши весь острів, нічого не знайшли, ні риби, ні сіток. Потім запропонували показати де сітки, але вони сітки не ставили, у них були лише спінінги. Вказав на те, що працівники рибоохорони в грубій формі попросили пред`явити паспорти, але їх у них не було, були лише посвідчення водія, потім останні примусили сісти в їхній човен, і вони попливли шукати сітки. Працівники рибоохорони "кошкою" зачепили сітки, почали їм погрожувати, що відвезуть їх у військомат. Зазначив, що працівники рибоохорони погрузили їхнього човна, сітки і попливли до берега. На березі інспектори викликали поліцію, покликали свідків, дістали один мішок із свого човна. Де вони взяли цей мішок, їм не відомо. Потім приїхали працівники поліції і почали рахувати рибу.

Допитаний у судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_3 свою вину в інкримінованому йому кримінальному проступку не визнав, надав показання, аналогічні показанням обвинуваченого ОСОБА_4 . Пояснив, що працівники рибоохорони їм погрожували, говорили, що відвезуть до м. Черкаси, прив`яжуть до стовпа як мародерів та роздягнуть.

Захисник ОСОБА_6 в судовому засіданні вказував на те, що допитані в судовому засіданні працівники рибоохорони повідомили, що побачили людей, які пливли на човні, при цьому в останніх при собі крім резинового човна був лише пустий мішок, потім, зі слів обвинувачених, під примусом автоматів заставили останніх шукати у воді сітки та витягати їх в човен, при цьому жодних доказів, що виловлені сітки належали коли небудь обвинуваченим чи були поставлені ними у воду, немає. На жодному з наданих до суду відеозаписах не має зображення як обвинувачені здійснюють незаконний вилов риби, чи хоч визнають свою вину у цьому. Інших жодних доказів того, що ОСОБА_3 , ОСОБА_4 вчинили проступок, передбачений ст. 249 КК України в матеріалах справи не має, звідки з`явилася риба в мішку невідомо. Просив визнати всі докази сторони обвинувачення недопустимими, оскільки ні ОСОБА_3 , ні ОСОБА_4 не вручався жодин документ. Просив виправдати ОСОБА_3 та ОСОБА_4 і визнати їх невинуватими у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

Встановлені судом обставини підтверджуються дослідженими в судовому засіданні доказами, які узгоджуються між собою, зокрема:

- показаннями свідка ОСОБА_7 , про те, що він працює інспектором управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Черкаській області та з напарником проводив рибоохоронну роботу. 01.04.2022 року, вночі, вони помітили в тепловізор людей, які на водоймі займалися незаконним промислом. Вони поїхали до них, але останні втекли на острів. На острові вони виявили чоловіків, які лежали під деревом, біля них був човен, а в човні мішки. Зазначив, що вони були без документів, на запитання що вони тут роблять, останні не пояснили, але згодом вони розповіли, що ловили рибу та показали де ставили сітки. Повідомив, що у них була зброя, а саме автомати, але вони знаходились у човні, також повідомив, що ніяких погроз не було. Потім сітки погрузили в човен, приїхали на берег і викликали поліцію. При поліції витрушували сітки під відеозапис;

- показаннями свідка ОСОБА_8 про те, що він працює інспектором управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Черкаській області та 01.04.2022 року в нічний час, ближче до ранку, на водоймі вони помітили в тепловізор людей. Коли вони почали наближатися до них то останні втекли до острова. Приїхавши на острів, вони виявили двох чоловіків, які сховалися біля берега, у них був човен та мішки. Також зазначив, що човен був у лусці від риби. Потім вони оглянули острів за допомогою ліхтариків, оскільки було темно. Вони запропонували цим чоловікам показати де стоять сітки, на що вони погодилися та показали у яку сторону потрібно їхати;

- даними витягу з ЄРДР, згідно з яким зареєстроване кримінальне провадження

№ 000164 від 01 квітня 2022 року, де зазначено, що за повідомленням про те, що на прибережній зоні Кременчуцького водосховища виявлено двох осіб, які займались незаконним виловом риби (т. 1 а.с. 196);

- даними рапорта інспектора СРПП Чорнобаївського ВПД Золотоніського ВП ГУНП в Черкаській області, про те, що 01 квітня 2022 року надійшло повідомлення, що за адресою: вул. Берег, с. Чехівка, Чорнобаївський район, Черкаський рибоохоронний патруль затримав двох осіб за незаконним виловом риби (т. 1 а.с. 201);

- даними протоколу огляду місця події від 01 квітня 2022 року та відеозапису до нього, під час якого було оглянуто прибережну зону Кременчуцького водосховища поблизу

с. Чехівка Золотоніського району Черкаської області, де виявлено гумовий човен зеленого кольору, 4 поліменні мішки, в двох мішках знаходилась свіжовиловлена риба та дві месинові сітки, дані речі було вилучено (т. 1 а.с. 202, 221);

- даними висновку експерта №456/665/22-23 від 02 травня 2022 року, відповідно до якого розмір шкоди, заподіяної внаслідок незаконного вилову риби 01.04.2022 року в Кременчуцькому водосховищі поблизу с. Чехівка, становить 88859 гривень; шкода являється істотною через вилов великої кількості риби;

- даними протоколу огляду предмету від 03 серпня 2023 року з відеозаписом до нього, де зафіксовано обставини незаконного вилову риби ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , що мало місце 01 квітня 2022 року (т. 2 а.с. 38-42).

Оцінюючи докази у їх сукупності, відповідно до ст. 94 КПК України, у результаті всебічного, повного і неупередженого їх дослідження в судовому засіданні, суд вважає, що обставини вчинення кримінального правопорушення підтвердилися, пред`явлене обвинувачення доведене. За вчинене кримінальне правопорушення обвинувачені

ОСОБА_3 та ОСОБА_4 підлягають покаранню.

Щодо свідків ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , яких просив допитати у судовому засіданні прокурор ОСОБА_5 , слід зазначити наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 327 КПК України прибуття в суд перекладача (за винятком залучення його судом), свідка, спеціаліста або експерта забезпечується стороною кримінального провадження, яка заявила клопотання про його виклик. Суд сприяє сторонам кримінального провадження у забезпеченні явки зазначених осіб шляхом здійснення судового виклику.

У свою чергу одними із основних засад кримінального судочинства, визначених ст. 7 КПК України є, у тому числі, змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості; безпосередність дослідження показань, речей і документів; розумність строків; диспозитивність; забезпечення права на захист, які полягають, зокрема, у тому, що підозрюваний, обвинувачений, виправданий, засуджений має право на захист, яке полягає у наданні йому можливості надати усні або письмові пояснення з приводу підозри чи обвинувачення, право збирати і подавати докази, брати особисту участь у кримінальному провадженні, користуватися правовою допомогою захисника, а також реалізовувати інші процесуальні права, передбачені цим Кодексом.

Так, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

У свою чергу суд досліджує докази безпосередньо. Показання учасників кримінального провадження суд отримує усно.

При цьому, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Отже, нормами чинного законодавства стороні захисту та стороні обвинувачення надано право на власний розсуд у змагальному процесі довести свою позицію перед судом шляхом подання на безпосереднє дослідження відповідних доказів, у тому числі шляхом заслуховування у судовому засіданні показань свідків. При цьому, обов`язок щодо забезпечення явки свідків, про допит яких клопотала сторона захисту та сторона обвинувачення покладається саме на сторону захисту та сторону обвинувачення, а суд, у межах наданих йому КПК України повноважень, лише сприяє у здійсненні такого права шляхом здійснення виклику свідків. У свою чергу наслідки, які пов`язані із неявкою свідків у судове засідання також несе сторона, на яку законом покладено обов`язок щодо забезпечення явки таких свідків.

Зважаючи на наведене, суд у процесі розгляду справи визнав за неможливим допит у судовому засіданні свідків ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , оскільки останні стороною обвинувачення для здійснення допиту у судове засідання не забезпечені. На неодноразові виклики до суду, які були направлені за адресою мешкання, наданою стороною обвинувачення, свідки не з`являлися, що у свою чергу унеможливлює їх допит у судовому засіданні.

Окрім цього, у відповідності до положень ст.ст. 140, 327 КПК України привід свідка може бути застосований лише у випадку коли особа повідомлена про необхідність явки до суду, але ухилилася від виконання даного обов`язку.

Відтак, враховуючи розумні строки розгляду кримінального провадження, неодноразові неявки свідків у судові засідання і не забезпечення їх явки стороною обвинувачення, суд вважає за можливе розглянути дане провадження без участі вищезазначених свідків. Вказані обставини, на думку суду, не перешкоджають завершенню судового розгляду в кримінальному провадженні.

Суд критично оцінює показання обвинувачених ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про те, що вони не здійснювали незаконний вилов риби та вважає їх такими, що спрямовані на уникнення кримінальної відповідальності за вчинене та відшкодування завданих збитків. Так, дані показання спростовуються показаннями допитаних свідків ОСОБА_7 та

ОСОБА_8 , які суд вважає чіткими, логічними, послідовними та такими, що прямо підтверджують обставини вчинення обвинуваченими кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України. Також, згідно протоколу огляду місця події від 01 квітня 2022 року, до якого додано відеозапис, під час проведення даної слідчої дії було виявлено гумовий човен, сітки та свіжовиловлена риба. З матеріалів кримінального провадження встановлено, що підставою для проведення огляду місця події стало повідомлення працівників рибоохоронного патруля, які законно, в межах своїх повноважень затримали осіб, безпосередньо під час вчинення кримінального правопорушення - незаконного вилову риби та провели огляд човна правопорушників, встановили місцезнаходження сіток та наявність інших ознак кримінального правопорушення. Після того повідомили працівників поліції про виявлення ознак кримінального правопорушення. Окрім цього, на носії інформації оптичний диск СD+R Videx, 700mb/80min, відображено виявлення порушників на березі водойми, чітко зафіксовані обличчя обвинувачених та подальші дії працівників рибоохорони (т. 2 а.с. 42). Вказані докази суд не піддає сумніву, оскільки вони не суперечать один одному, узгоджуються між собою та є належними і допустимими.

Суд також не погоджується з доводами сторони захисту про недопустимість досліджених судом доказів з тих підстав, що обвинуваченим, в порушення вимог ч. 5 ст. 301 КПК України, не були вручені чи надіслані копії матеріалів дізнання. Так, суд вважає, що ці доводи спростовуються наявними в матеріалах провадження розписками, за змістом яких обвинувачені підтвердили факт отримання ними обвинувального акта у кримінальному провадженні та реєстру матеріалів досудового розслідування. У реєстрі матеріалів досудового розслідування, у розділі "Найменування процесуальної дії проведеної під час досудового розслідування", зазначено про надання доступу до матеріалів дізнання підозрюваним 25 травня 2022 року. Будь-які заперечення чи застереження щодо проведеної процесуальної дії, при отриманні вказаних вище процесуальних документів, не зазначено.

Тобто обвинувачені скористались наданим їм правом доступу до матеріалів досудового розслідування та ознайомились з ними в повному обсязі, що узгоджується з положеннями загальної норми кримінального процесуального закону про відкриття матеріалів іншій стороні - ст. 290 КПК України. Наведеними обставинами спростовуються доводи сторони захисту про недотримання стороною обвинувачення вимог ч. 5 ст. 301 КПК України.

Щодо посилання сторони захисту на постанову Верховного Суду у справі №353/685/22 від 17 липня 2023 року то суд зазначає, що в даному конкретному випадку фактичні обставини відрізняються від фактичних обставин, встановлених Верховним Судом у вказаній вище постанові. Так, дана постанова стосувалася розгляду кримінального провадження у спрощеному провадженні без проведення судового розгляду у судовому засіданні та без виклику сторін, де потерпілий зазначив про те, що його заява про надання ним згоди зі встановленими досудовим розслідуванням обставинами, а також з розглядом обвинувального акту у спрощеному провадженні, була отримана у нього з використанням обману, з внесенням до неї додаткових даних, зокрема стосовно дати, а тому такі твердження потерпілого потребували належної перевірки.

На переконання суду процедура, визначена в ст. 290 КПК України, жодним чином не звужує і не обмежує прав учасників кримінального провадження на доступ до матеріалів досудового розслідування, у порівнянні тією з процедурою, яка передбачена положеннями ч. 5 ст. 301 КПК України. Вона забезпечує право на справедливий суд і належну реалізацію своїх процесуальних прав всіма учасниками провадження.

При призначенні покарання обвинуваченим ОСОБА_3 , ОСОБА_4 суд виходить з наступного.

Відповідно до роз`яснень, які містяться у пункті 3 постанови Пленуму Верховного Суду України від 24 жовтня 2003 року № 7 «Про практику призначення судами кримінального покарання», визначаючи ступінь тяжкості вчиненого злочину, суди повинні виходити з класифікації злочинів (ст.12 КК), а також із особливостей конкретного злочину й обставин його вчинення (форма вини, мотив і мета, спосіб, стадія вчинення, кількість епізодів злочинної діяльності, роль кожного зі співучасників, якщо злочин вчинено групою осіб, характер і ступінь тяжкості наслідків, що настали, тощо). Досліджуючи дані про особу обвинуваченого, суд повинен з`ясувати його вік, стан здоров`я, поведінку до вчинення злочину як у побуті, так і за місцем роботи чи навчання, його минуле (зокрема, наявність незнятих чи непогашених судимостей, адміністративних стягнень), склад сім`ї (наявність на утриманні дітей та осіб похилого віку), його матеріальний стан тощо.

Так, відповідно до положень Загальної частини КК України, суд враховує ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, яке відповідно до ст. 12 КК України класифікуються як кримінальний проступок, яким завдану шкоду державі та природоохоронній сфері.

Обставин, які пом`якшують чи обтяжують покарання обвинувачених ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , згідно зі ст.ст. 66, 67 КК України, судом не встановлено.

Вирішуючи питання щодо призначення покарання суд також враховує дані про особи винних. Так, обвинувачені ОСОБА_3 , ОСОБА_4 не визнали свою вину, раніше не судимі, на обліку у лікаря-нарколога та лікаря-психіатра не перебувають, жодних компрометуючих даних, які б негативно характеризували поведінку обвинувачених після вчинення кримінального правопорушення, не надходило, а тому необхідним і достатнім кримінальним покаранням для виправлення обвинувачених та запобігання вчиненню ними нових правопорушень є кримінальне покарання у виді штрафу.

Прокурором Чорнобаївського відділу Золотоніської окружної прокуратури, який діє в інтересах держави в особі: Іркліївської ОТГ заявлено цивільний позов про відшкодування збитків, заподіяних рибному господарству у розмірі 88859 гривні, який підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Згідно ч. 2 ст. 127 КПК України шкода, завдана кримінальним правопорушенням, може бути стягнута судовим рішенням за результатами розгляду цивільного позову у кримінальному провадженні. Відповідно до ч. 1 ст. 129 КПК України, ухвалюючи обвинувальний вирок, суд, в залежності від доведеності підстав і розміру позову, задовольняє цивільний позов повністю або частково чи відмовляє в ньому.

Відповідно до ч. 5 ст. 128 КПК України цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.

Згідно ч. 1 ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками зокрема є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки) (п. 1 ч. 2 ст. 22 ЦК України).

Майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала (ч. 1 ст. 1166 ЦК України).

Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Відповідно до ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Аналізуючи обставини справи та надані прокурором докази на підтвердження своїх вимог в частині матеріальної шкоди, суд приходить до висновку про необхідність їх задоволення.

Питання про речові докази суд вирішує відповідно до ст. 100 КПК України з урахуванням вимог ст.ст. 96-1, 96-2 КК України.

Так, згідно з ч. 1 ст. 96-1 КК України, спеціальна конфіскація полягає у примусовому безоплатному вилученні за рішенням суду у власність держави грошей, цінностей та іншого майна у випадках, визначених цим Кодексом, за умови вчинення умисного кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого Особливою частиною цього Кодексу, за які передбачено основне покарання у виді позбавлення волі або штрафу понад три тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а так само передбаченого, зокрема ч. 1 ст. 249 КК України.

Частина 1 ст. 249 КК України передбачає спеціальну конфіскацію - обов`язкове вилучення знарядь і засобів незаконного промислу та всього добутого. У даному випадку йдеться, зокрема, про човен та риболовні сітки, за допомогою яких вчинюється або полегшується вилов риби чи добування інших водних організмів.

Відповідно до п.п. 3, 4 ч. 1 ст. 96-2 КК України, спеціальна конфіскація застосовується у разі, якщо гроші, цінності та інше майно: 3) були предметом кримінального правопорушення, крім тих, що повертаються власнику (законному володільцю), а у разі, коли його не встановлено, переходять у власність держави; 4) були підшукані, виготовлені, пристосовані або використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення, крім тих, що повертаються власнику (законному володільцю), який не знав і не міг знати про їх незаконне використання.

Враховуючи, що водні живі біоресурси, а саме виловлена риба є предметом кримінального правопорушення, то в даному випадку щодо зазначених біоресурсів (риби) необхідно застосувати спеціальну конфіскацію, та конфісковані водні біоресурси безоплатно вилучити в дохід держави.

Речові докази - риболовецькі сітки, що відносяться до сіткоснастевих знарядь лову, та човен підлягають спеціальній конфіскації.

Запобіжний захід до обвинувачених ОСОБА_3 , ОСОБА_4 не застосовувався.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 124 КПК України з обвинувачених ОСОБА_3 ,

ОСОБА_4 на користь держави слід стягнути витрати на залучення експерта у розмірі 1510,16 гривень по 755,08 гривень з кожного.

Арешт, накладений згідно ухвали Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 08 квітня 2022 року на виловлену рибу, слід скасувати.

Керуючись ст.ст. 369-371, 374 КПК України, суд,

з а с у д и в:

Визнати винуватим ОСОБА_3 у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України і призначити йому покарання у виді штрафу у розмірі 2 (дві) тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 34000 (тридцять чотири тисячі) гривень.

Визнати винуватим ОСОБА_4 у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України і призначити йому покарання у виді штрафу у розмірі 2 (дві) тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 34000 (тридцять чотири тисячі) гривень.

Цивільний позов Чорнобаївського відділу Золотоніської окружної прокуратури, в інтересах держави в особі: Іркліївської сільської ради до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про відшкодування збитків - задовольнити.

Стягнути солідарно з ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на користь держави Україна в особі Іркліївської сільської ради Золотоніського району Черкаської області шкоду у розмірі 88859 гривень до спеціального фонду бюджету Іркліївської сільської ради Золотоніського району Черкаської області.

Речові докази, а саме:

- знаряддя вилову риби: дві месинові риболовецькі сітки, що знаходяться на зберіганні в кімнаті зберігання речових доказів Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області - конфіскувати в дохід держави та знищити.

- риба різних порід: лящ в кількості 5 штук, карась в кількості 50 штук, плітка в кількості 1 штука, що передані на забезпечення харчування роти охорони №1 та Збройних Сил України - конфіскувати в дохід держави.

- гумовий човен марки "SPORT BOART", що знаходяться на зберіганні в кімнаті зберігання речових доказів Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області- конфіскувати в дохід держави.

Стягнути з ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на користь держави Україна витрати на залучення експерта у розмірі 1510,16 гривень, по 755,08 гривень з кожного.

Арешт накладений згідно ухвали Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 08 квітня 2022 року на виловлену рибу - скасувати.

Запобіжний захід до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 не застосовувати.

Вирок набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги вирок, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Вирок може бути оскаржений в апеляційному порядку до Черкаського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Копію вироку негайно після його проголошення вручити обвинуваченим, захиснику, прокурору.

Учасники судового провадження мають право отримати в суді копію вироку.

Суддя ОСОБА_1