справа № 991/6613/23
провадження № 11-сс/991/660/23
слідчий суддя: ОСОБА_1
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

18 вересня 2023 року місто Київ

Колегія суддів Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання ОСОБА_6 про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 11.08.2023 р., -

в с т а н о в и л а:

05 вересня 2023 року на розгляд до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду засобами електронного зв`язку надійшла зазначена апеляційна скарга (т. 2 а.с. 12-31).

Як вбачається з матеріалів провадження, 28.08.2023 року ОСОБА_6 вже звертався з апеляційною скаргою на ухвалу слідчого судді від 11.08.2023 р. (т. 2 а.с. 1-5), однак ухвалою судді Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду ОСОБА_7 від 28.08.2023 р. її повернуто скаржнику, оскільки у тексті апеляційної скарги аргументи процесуальної вимоги до суду апеляційної інстанції були сформульовані останнім у вигляді образливих висловлювань на адресу суддів та учасників процесу, слідчого судді тощо, які не відображають та не можуть відображати незаконності чи необґрунтованості оскаржуваного судового рішення, що є очевидним проявом неповаги до суду. Використання апелянтом у тексті скарги таких висловлювань було розцінене як зловживання правом на подання апеляційної скарги, а тому її визнано неприйнятною та повернуто ОСОБА_6 (т. 2 а.с. 7-8).

05.09.2023 року ОСОБА_6 повторно подав апеляційну скаргу на ухвалу слідчого судді від 11.08.2023 р. з клопотанням про поновлення строку на її апеляційне оскарження, обґрунтоване тим, що повний текст ухвали отримано ним засобами поштового зв`язку лише 28.08.2023 року, тобто поза межами строку на апеляційне оскарження (т. 2 а.с. 12-31).

З матеріалів апеляційної скарги встановлено, що оскаржуваною ухвалою слідчого судді скаргу ОСОБА_6 на бездіяльність уповноважених осіб НАБУ, яка полягає у невнесенні до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення за його заявою від 13.07.2023 р., залишено без розгляду. Враховуючи, що в апеляційній скарзі порушується питання про поновлення строку на апеляційне оскарження, зазначене клопотання підлягає розгляду складом суду, визначеним для розгляду апеляційної скарги, у зв`язку з чим ухвалою судді-доповідача від 05.09.2023 р. вказане клопотання призначене до розгляду в судовому засіданні (т. 2 а.с. 33-34).

ОСОБА_6 та прокурор САП, належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду клопотання шляхом направлення повідомлення про виклик у судове засідання на електронну пошту, а також в електронний кабінет Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, до суду не прибули, про причини своєї неявки у суд не повідомили. Факт належного повідомлення учасників провадження підтверджується довідками про доставку електронного листа від 05.09.2023 р. (т. 2 а.с. 51-54).

З урахуванням положень ч. 4 ст. 405 КПК України, явка учасників процесу за умови їх належного повідомлення не є обов`язковою. Враховуючи, що учасники апеляційного провадження належним чином повідомлені та не були позбавлені можливості прибути в судове засідання, колегія суддів дійшла висновку, що їх неявка не перешкоджає судовому розгляду, а тому вищевказане клопотання ОСОБА_6 розглянуто за їх відсутності.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши доводи клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для його задоволення, з огляду на таке.

Частиною 2 ст. 24 КПК України передбачено, що кожній особі гарантується право на перегляд вироку, ухвали суду, що стосується її прав, свобод, законних інтересів, судом вищого рівня в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Дотримання такого порядку включає в себе оскарження відповідних судових рішень у межах установлених законом процесуальних строків.

Частиною 1 ст. 113 КПК України визначено, що процесуальні строки - це встановлені законом або відповідно до нього прокурором, слідчим суддею або судом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії.

Згідно з ч. 1 ст. 117, п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК України, пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений, якщо суд апеляційної інстанції за заявою особи знайде підстави для його поновлення.

Отже, хоча ст. 117 КПК України і передбачено норму щодо поновлення пропущеного строку, але це можливо лише у разі наявності поважних причин пропуску такого строку. Тому при вирішенні питання про поновлення пропущеного строку, у тому числі й строку на апеляційне оскарження, судом мають враховуватися такі обставини, як тривалість процесуального строку; час, який минув з дати завершення процесуального строку; наявність чи відсутність обставин, які об`єктивно перешкоджали особі реалізувати своє право в межах визначеного процесуального строку; поведінку особи, яка звертається з відповідним клопотанням, зокрема, чи вживала особа розумних заходів для того, щоб реалізувати своє право (повноваження) у межах процесуального строку та якнайшвидше після його закінчення (у разі наявності поважних причин його пропуску), та інші доречні обставини.

У кожній справі суд має перевірити, чи наводить особа, яка заявляє клопотання про поновлення строків на оскарження судового рішення, такі підстави.

При цьому, процедура визначення строків для подання апеляційної скарги має на меті забезпечити належне відправлення правосуддя і дотримання принципу правової визначеності, забезпечення законних інтересів учасників кримінального провадження, та щоб до кожного з них було застосовано належну правову процедуру.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 395 КПК України, апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді, якщо інше не передбачено цим Кодексом, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. В свою чергу, абз. 2 ч. 3 ст. 395 КПК України передбачено, що у разі, якщо ухвалу суду або слідчого судді постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Таким чином, при вирішенні питання, чи дотрималася особа, яка подала апеляційну скаргу, передбаченого ст. 395 КПК України строку на апеляційне оскарження, слід чітко встановити початок перебігу цього строку та його закінчення, виходячи з того, чи з викликом особи було постановлено оскаржувану ухвалу, чи без такого.

З оскаржуваної ухвали вбачається, що розгляд скарги ОСОБА_6 на бездіяльність уповноважених осіб НАБУ здійснювався слідчим суддею 11.08.2023 року за відсутності заявника. Отже, у даному випадку перебіг строку на апеляційне оскарження обчислюється відповідно до ч. 3 ст. 395 КПК України - протягом п`яти днів з дня отримання копії оскаржуваного судового рішення.

Враховуючи, що скаргу до слідчого судді подано ОСОБА_6 через систему «Електронний суд» (т. 1 а.с. 1-8), отримання судових рішень також здійснюється через вказану систему.

Так, згідно з п. 17 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого Рішення Вищої ради правосуддя № 1845/0/15-21 від 17.08.2021 р. (зі змінами), особам, які зареєстрували Електронний кабінет, суд надсилає документи у справах, в яких такі особи беруть участь, в електронній формі шляхом їх надсилання до Електронного кабінету таких осіб або в інший спосіб, передбачений процесуальним законодавством, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

При цьому, підсистема «Електронний суд» забезпечує можливість автоматичного надсилання матеріалів справ в електронному вигляді до Електронних кабінетів учасників справи та їхніх повірених. До Електронних кабінетів користувачів надсилаються у передбачених законодавством випадках документи у справах, які внесені до автоматизованої системи діловодства судів та до автоматизованих систем діловодства, що функціонують в інших органах та установах у системі правосуддя. Документи у справах надсилаються до Електронних кабінетів користувачів у випадку, коли вони внесені до відповідних автоматизованих систем у вигляді електронного документа, підписаного кваліфікованим підписом підписувача, чи у вигляді електронної копії паперового документа, засвідченої кваліфікованим електронним підписом відповідального працівника суду, іншого органу чи установи правосуддя.

Таким чином, оскаржувана ухвала слідчого судді від 11.08.2023 р. була автоматично надіслана ОСОБА_6 в системі «Електронний суд» в день її постановлення.

При цьому, в матеріалах справи міститься службова записка № 755/23 від 07.09.2023 р. завідувача сектору інформаційних технологій та захисту інформації управління з організаційного забезпечення Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду ОСОБА_8 про те, що оскільки всі відомості про РНОКПП у справі № 991/6613/23 внесені відповідальними працівниками суду, то документи, створені у КП Д-3 в статусі оригінал та направлені до Єдиного державного реєстру судових рішень, в автоматичному режимі направляються до кабінету користувача системи «Електронний суд». При цьому, процес синхронізації з кабінетом може тривати від 1-ї до 3-х діб (т. 2 а.с. 55).

Крім того, 08.09.2023 року на адресу Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду надійшов лист заступника керівника апарату Вищого антикорупційного суду ОСОБА_9 з довідкою про доставку електронного документа від 11.08.2023 р, згідно з якою документ в електронному вигляді «ВАКС Ухвала» від 11.08.2023 р. по справі № 991/6613/23 (суддя ОСОБА_1 ) надіслано одержувачу ОСОБА_6 в його електронний кабінет ЄСІТС 11.08.2023 року о 16:26:27 (т. 2 а.с. 56-57).

За викладених обставин, виходячи з вимог абз. 2 ч. 3 ст. 395 КПК України, у даному випадку 5-денний строк на апеляційне оскарження почав перебіг 12.08.2023 року та сплинув 16.08.2023 року.

Водночас, як вже зазначалось вище первинну апеляційну скаргу подано ОСОБА_6 28.08.2023 року, а повторну - 05.09.2023 року (т. 2 а.с. 12-31), тобто, з пропуском визначеного ст. 395 КПК України строку.

Вирішення питання про поважність причин пропуску строку покладається на розсуд суду. Разом з тим, виходячи з системного тлумачення положень КПК України, зокрема ч. 3 ст. 37, ст. 138, п. 1 ч. 1 ст. 232, п. 1 ч. 1 ст. 336 КПК України, під поважними причинами пропуску процесуального строку слід розуміти фактичні обставини, які: 1) об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волі особи, яка пропустила строк; 2) виникли або існували протягом строку, передбаченого КПК України для вчинення процесуальної дії; 3) безпосередньо унеможливили або істотно ускладнили можливість вчинення процесуальних дій у визначений КПК України строк; 4) підтверджуються належними доказами.

Таке визначення поважних причин пропуску строку відповідає усталеній судовій практиці Верховного Суду (судові рішення ККС у складі Верховного Суду від 28.01.2021 р. у справі № 201/1156/18, від 05.03.2020 р. у справі № 367/5629/16-к, від 30.09.2019 р. у справі № 635/4248/16-к, від 11.06.2019 р. у справі № 373/1742/15-к, від 11.06.2019 р. у справі № 523/11081/17).

При вирішенні клопотання колегія суддів також враховує рішення ЄСПЛ у справах «Мушта проти України», «Рябих проти Росії», «Устименко проти України», «Безруков проти Росії», «Брумареску проти Румунії», з яких вбачається, що поновлення строку на оскарження судового рішення може бути обґрунтованим та вважається співвідносним та виправданим стосовно неповного забезпечення принципу правової визначеності, зазвичай, якщо: 1) недотримання строків було зумовлене діями (бездіяльністю) суду попередньої інстанції; 2) пропуск строку на оскарження обумовлений особливими і непереборними обставинами суттєвого та переконливого характеру; 3) відновлення строку необхідне для виправлення фундаментальних недоліків або помилок правосуддя (виправлення серйозних судових помилок).

В апеляційній скарзі, обґрунтовуючи заявлене клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, ОСОБА_6 зазначає, що причиною, яка не дозволила йому вчасно звернутись до суду з апеляційною скаргою на ухвалу від 11.08.2023 р., є отриманням ним повного тексту ухвали засобами поштового зв`язку лише 28.08.2023 року.

Однак, зазначені доводи, на думку колегії суддів, не можуть бути прийняті як такі, що підтверджують поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження, оскільки ОСОБА_6 отримав повний текст оскаржуваної ухвали 11.08.2023 року, а відтак, мав можливість подати апеляційну скаргу у межах строку, передбаченого абз. 2 ч. 3 ст. 395 КПК України. При цьому, жодної причини, яка б могла бути розцінена судом як поважна та свідчила б про наявність непереборних обставин, що завадили своєчасному зверненню його до суду, ОСОБА_6 у клопотанні не наведено.

Відтак, зі змісту клопотання ОСОБА_6 не встановлено об`єктивних причин вважати підтвердженими обставини, які б з 11.08.2023 року унеможливлювали чи суттєво ускладнювали можливість апелянта звернутись до суду з апеляційною скаргою, або що таке поновлення строку необхідне для виправлення фундаментальних недоліків або помилок правосуддя.

За викладених обставин, колегія суддів дійшла висновку про відсутність передбачених законом підстав для задоволення клопотання.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК України, апеляційна скарга повертається, якщо подана після закінчення строку апеляційного оскарження і суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Враховуючи викладене, апеляційна скарга ОСОБА_6 на оскаржувану ухвалу слідчого судді підлягає поверненню особі, яка її подала, на підставі п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК України.

Керуючись ст. ст. 369-372, 395, 399, 418, 532 КПК України, колегія суддів, -

п о с т а н о в и л а:

У задоволенні клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 11.08.2023 р. - відмовити.

Апеляційну скаргу повернути особі, яка її подала.

Ухвала суду апеляційної інстанції може бути оскаржена в касаційному порядку протягом трьох місяців з дня її проголошення.

Головуючий суддя ОСОБА_2

судді ОСОБА_3

ОСОБА_4