СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/5770/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 жовтня 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора - ОСОБА_3 , підозрюваної - ОСОБА_4 , захисника підозрюваної - адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого Святошинського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Святошинської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_7 , про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки міста Києва, громадянки України, українки, з не закінченою середньою освітою, офіційно не працюючої, без місця реєстрації, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , в силу ст. 89 КК України раніше не судимої, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, у кримінальному провадженні №0003009 від 06.08.2023 року, -

В С Т А Н О В И В:

29 вересня 2023 року до слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого Святошинського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Святошинської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_7 , про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання обґрунтовується тим, що у провадженні слідчого відділу Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві знаходиться кримінальне провадження № 0003009 від 06.08.2023 року, за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 06.08.2023, близько 14 години 00 хвилин, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , знаходячись у стані алкогольного сп`яніння, перебуваючи в підвалі за адресою: АДРЕСА_2 , використовуючи ніж, вчинила умисне вбивство свого співмешканця - чоловіка на ім`я ОСОБА_8 .

Так, 06.08.2023 року, в обідню пору доби ОСОБА_4 разом із своїм співмешканцем - чоловіком на ім`я ОСОБА_8 , віком близько 40 років (більш детальна інформація на даний час не встановлена) та наглядно знайомим ОСОБА_9 , знаходились у Святошинському районі міста Києва, де спільно здійснювали пошук вторинної сировини, для подальшої її реалізації.

Після чого, того же дня, близько 13 години 00 хвилин ОСОБА_4 разом із ОСОБА_9 пішли до свого тимчасового місця мешкання, а саме до підвального приміщення будинку АДРЕСА_2 . Через деякий час, до вказаного тимчасового місця мешкання повернувся ОСОБА_8 , який приніс із собою пляшку горілки, яку в подальшому останній спільно з ОСОБА_4 та ОСОБА_9 почали розпивати в одному із приміщень підвалу.

В ході розпивання алкоголю між ОСОБА_4 та ОСОБА_8 виник словесний конфлікт, в ході якого ОСОБА_4 нанесла один удар кулаком своєї правої руки в область обличчя останнього, після чого він пішов в інше приміщення підвалу та ліг відпочивати. Зазначена поведінка співмешканця обурила ОСОБА_4 та викликала у останньої особисту неприязнь до нього, тому вона вирішила вчинити умисне вбивство свого співмешканця ОСОБА_10 .

Так, безпосередньо реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на умисне вбивство свого співмешканця, 06.08.2023 року близько 14 години 00 хвилин, ОСОБА_4 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, продовжуючи знаходитись в підвальному приміщенні вищевказаного будинку, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, тобто діючи умисно, з метою протиправного заподіяння смерті іншій людині, підійшла до ОСОБА_10 , який на той момент знаходився в положенні лежачі на животі, та, утримуючи у своїй правій руці кухонний ніж, цілеспрямовано та рішуче, нанесла ним один удар в область правої частини спини, від якого останній помер на місці.

ОСОБА_4 в свою чергу, не надавши будь-якої допомоги потерпілому пішла у інше приміщення підвалу та лягла спати, а в подальшому, усвідомивши вчинене, з місця події втекла, однак була затримана працівниками поліції.

11.08.2023 року у приміщенні Київського міського клінічного бюро відділу СМЕ трупів (моргу №1) що розташований за адресою м. Київ вул. Оранжерейна, 9, за участі ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_2 було проведено слідчу дію, пред`явлення трупа для впізнання, а саме трупа невстановленого чоловіка, віком приблизно 35-45 років якого раніше було виявлено в підвальному приміщенні будинку по АДРЕСА_2 та доставлено до КМКБ СМЕ трупів під № 011-2982-2023, якого ОСОБА_11 , впізнав як свого рідного брата ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який був зареєстрований за адресою АДРЕСА_3

У вчиненні зазначеного злочину обґрунтовано підозрюється: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

В діях ОСОБА_4 вбачаються ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, у зв`язку з чим 06.08.2023 року останню було затримано в порядку ст. 208 КПК України та 07.08.2023 року повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення.

08.08.2023 року, слідчим суддею Святошинського районного суду міста Києва, підозрюваній ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою, строком до 04.10.2023 включно.

Вина ОСОБА_4 , підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: протоколом огляду місця події (трупа) від 06.08.2023 року, протоколом огляду місця події від 06.08.2023 року, протоколами допитів свідків ОСОБА_12 , ОСОБА_13 та ОСОБА_9 , протоколом проведення слідчого експерименту за участі свідка ОСОБА_9 , протоколом затримання ОСОБА_4 в порядку ст. 208 КПК України, протоколом допиту підозрюваної ОСОБА_4 , протоколом проведення слідчого експерименту за участі підозрюваної ОСОБА_4 , іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

27.09.2023 року до Святошинської окружної прокуратури міста Києва, було подане клопотання про продовження строку досудового розслідування до трьох місяців, тобто до 07.11.2023 року.

Беручи до уваги те, що термін перебування підозрюваної ОСОБА_4 під вартою у даному кримінальному провадженні закінчується 04.10.2023 року включно, однак закінчити розслідування у встановлений законом строк не видається за можливе, оскільки на даний час не завершені раніше призначені експертизи, зокрема: судово-медичні експертизи по речовим доказам, крім цього не виконані вимоги ст. ст. 290, 291 КПК України.

Лише після отримання висновків зазначених експертиз буде отримана можливість для складення обвинувального акту, а також вирішення питання щодо правової кваліфікації кримінального правопорушення.

Направлення справи до суду без проведення зазначених експертиз, не вбачається за доцільне, оскільки необхідне всебічне, повне і неупереджене дослідження всіх обставин кримінального провадження. У зв`язку з викладеним, враховуючи складність провадження, виникла необхідність у продовженні строку тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_4 , в межах строку досудового розслідування, тобто до 07.11.2023 року.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства на момент продовження запобіжного заходу наявність ризиків, передбачених у п. 1, п. 3 та п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, не зникла, а саме підозрювана ОСОБА_4 може вчинити спроби:

- переховуватися від органів досудового розслідування або суду;

- незаконно впливати на потерпілого та свідків;

- вчинити інше кримінальне правопорушення.

З метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, приймаючи до уваги що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим п. 1, п. 3 та п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, беручи до уваги особу підозрюваного, обставини вчинення злочину, суспільно небезпечні наслідки спричинені вказаним злочином, які виразились в порушенні та нехтуванні найвищими невід`ємними правами кожної особи, передбаченими ст. 3 Конституції України, згідно якої людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю та для дієвого виконання кримінального провадження орган досудового розслідування вважає доцільним продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, в межах строку досудового розслідування, тобто до 07.11.2023 року.

У судовому засідання прокурор клопотання підтримав, просив задовольнити з підстав, наведених у ньому.

Захисник у судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання, просив застосувати до підозрюваної більш м`який запобіжний захід у зв`язку із тим, щоб підозрювана мала можливість працювати.

У судовому засіданні підозрювана підтримала думку свого захисника.

Згідно ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до положень ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Клопотання про продовження строку тримання під вартою подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду.

Зважаючи на ухвалу слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 08 серпня 2023 року (справа №759/14800/23) ухвала про тримання під вартою відносно ОСОБА_4 закінчується 04 жовтня 2023 року (а.с. 32).

Клопотання про продовження строку тримання під вартою подано 29.09.2023 року, тобто у строк, визначений ст. 199 КПК України.

Клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити:

1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою;

2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу. Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою. У разі закінчення строку запобіжного заходу до проведення підготовчого судового засідання прокурор не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення строку дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу може подати клопотання про його продовження. Розгляд такого клопотання здійснюється слідчим суддею за правилами цієї статті.

Судом встановлено, що 07 серпня 2023 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

08 серпня 2023 року ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва застосовано відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування, до 04.10.2023 року включно.

У судовому засіданні прокурором долучено до матеріалів справи постанову від 02 жовтня 2023 року про продовження строку досудового розслідування, у відповідності до якої строк досудового розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 06.08.2023 року за №0003009, продовжено до трьох місяців, тобто до 07.11.2023 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та сьомою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Вирішуючи питання про застосування підозрюваному запобіжного заходу суддя враховує не тільки положення, які передбачені КПК, а й вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою. При цьому ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення.

Частиною 2 ст. 177 КПК України встановлено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

07 серпня 2023 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

У рішенні у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 року Європейський суд з прав людини зазначив, що термін «обґрунтована підозра» означає наявність фактів або відомостей, які здатні переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа могла вчинити це правопорушення. Від сукупності обставин справи залежить, що саме можна вважати обґрунтованою підозрою. При цьому така підозра не може ґрунтуватися лише на тому, що особа вчинила в минулому правопорушення, навіть аналогічне. Таким чином, підозра буде вважатися обґрунтованою лише у випадку, коли вона ґрунтується на відомостях, що об`єктивно пов`язують підозрюваного із вчиненим кримінальним правопорушенням. Це означає, що у слідчого мають бути докази, які вказують на причетність особи до вчинення кримінального правопорушення (показання свідків, потерпілих, речові докази, протоколи слідчих дій тощо).

Розглядаючи скаргу у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994 року, ЄСПЛ підкреслив також, що при визначенні «ступеня підозри» підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді взяття під варту може бути «більш низький поріг обґрунтованості підозри» при вчиненні особливої категорії злочинів».

Обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України підтверджується наявними у матеріалах справи доказами, зокрема:

- протоколом огляду місця події (трупа) від 06.08.2023 року;

- протоколом огляду місця події від 06.08.2023 року;

- поясненнями від 07.08.2023 року;

- протоколом допиту свідка від 06 серпня 2023 року;

- протоколом проведення слідчого експерименту від 07.08.2023 року за участю свідка;

- протоколами допиту свідків від 06.08.2023 року;

- протоколом допиту підозрюваного від 06.08.2023 року та від 07.08.2023 року;

- протоколом проведення слідчого експерименту від 07.08.2023 року за участю підозрюваної;

- іншими матеріалами кримінального провадження та в їх сукупності.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод далі - Конвенція (правова позиція ЄСПЛ, викладена у п. 60 рішення від 06.11.2008 року у справі «Єлоєв проти України») після спливу певного проміжку часу (досудового розслідування) навіть обґрунтована підозра у вчиненні злочину не може бути єдиним виправданням тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого, а тому слідчому судді, у разі задоволення клопотання про продовження терміну застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно чітко зазначити у судовому рішенні про наявність іншої підстави (підстав) або ризику, що передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

У поданому клопотанні орган досудового розслідування зазначив, що на даний час продовжують існувати ризики, передбачені п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:

- переховуватися від суду;

- незаконно впливати на свідків;

- виїзд до окупованої території України, оскільки країна перебуває у стані війни;

- вчинити інше кримінальне правопорушення.

Орган досудового розслідування у поданому клопотанні та у судовому засіданні вказали, що обґрунтовано вважати про наявність вказаних ризиків дають наступні обставини:

1) ризик переховування від органів досудового розслідування та суду не зник та продовжує бути актуальним, оскільки ОСОБА_4 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, яке згідно ст. 12 КК України, відноситься до категорії особливо тяжких злочинів та за вчинення якого, передбачене покарання у вигляді виключно позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років. Тобто тяжкість покарання, яка загрожує підозрюваній у разі визнання судом її винуватою, вже обґрунтовує ризик того, що з метою уникнення покарання вона може вчинити спробу переховування. Крім того, згідно з Указом Президента України № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», на всій території України введений воєнний стан строком на 30 діб від 24 лютого 2022 року, який в подальшому було неодноразово продовжено. Тобто ОСОБА_4 , користуючись ситуацією в країні, має змогу переховуватися від органів досудового розслідування, зокрема, в місцях постійного проведення бойових дій або місцях непідконтрольних органам державної влади України. Окрім цього, обставини вчиненого злочину вказують на те, що після вчинення злочину, підозрювана не надавши будь-якої допомоги потерпілому, не повідомила про скоєне правоохоронні органи та лікарів, а будучи в стані алкогольного сп`яніння пішла спати. В подальшому, коли підозрювана дізналась про те, що потерпілий не подає ознаки життя, з місця події пішла. Даний факт може вказувати на те, що підозрювана вже намагалась переховуватись від правоохоронних органів, однак була затримана;

2) ризик незаконного впливу на потерпілого та свідків у кримінальному провадженні також не зник та продовжує бути актуальним, підозрювана ОСОБА_4 може чинити спроби незаконного впливу на свідків у кримінальному провадженні, зокрема ОСОБА_12 , ОСОБА_13 та ОСОБА_9 . Слідством встановлено, що підозрювана проживала з зазначеними особами в підвальному приміщенні, де безпосередньо і стався злочин. Окрім того, останні не мають постійного місця проживання та займаються збором вторинної сировини на території Святошинського району міста Києва. Тобто у випадку не застосування відносно підозрюваної такого запобіжного заходу як тримання під вартою, остання у повсякденному житті може зустрічатись з вказаними свідками та чинити на останніх незаконний вплив. Оскільки злочини, в якому на даний момент підозрюється ОСОБА_4 є насильницькими, є підстави вважати, що остання може здійснювати вплив на вказаних свідків не лише шляхом прохань, а й залякування, примусу, погроз або застосування насильства з метою зміни або ненадання ними. викривальних показів щодо обставин вчинення кримінального правопорушення, що в свою чергу може призвести до неможливості притягнення підозрюваної до кримінальної відповідальності. Сам факт перебування підозрюваної на свободі після вчинення особливо тяжкого злочину проти життя особи, вже буде впливати на свідків, бо буде свідчити про те, що після таких злочинних дій можна уникнути відповідальності і далі вести звичайне життя;

3) ризик вчинення інших кримінальних правопорушень не зник та продовжує бути актуальним, перебуваючи на волі, підозрювана ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення. Так, остання зазначила, що має місце проживання, однак обставини кримінального провадження, зокрема покази свідків вказують на те, що підозрювана ОСОБА_4 проживала в підвалі житлового будинку, де і сталося вбивство. Також встановлено, що ОСОБА_4 офіційно не працевлаштована, не заміжня, дітей на утриманні не має та веде аморальний спосіб. Фактично не має постійного місця проживання, кошти заробляє збором вторинної сировини та подальшою її реалізацією. Окрім того, в підозрюваної відсутні міцні соціальні зв`язки та остання вже притягалась до кримінальної відповідальності за вчинення корисливих злочинів. Вищевикладені обставинами в своїй сукупності свідчать про те, що підозрювана може знову вчинити кримінальне правопорушення та остання не може своє життя вписувати в рамки правил поведінки у суспільстві, не порушуючи при цьому прав оточуючих громадян.

Слідчий суддя погоджується, вважає доведеним наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, зважаючи на наявні матеріали досудового розслідування у їх сукупності, що додані до клопотання.

Слідчий суддя зобов`язаний зважати, що тримання під вартою є винятковим видом запобіжного заходу та застосовується лише у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе відвернути ризики, зазначені у ст. 177 КПК України. При розгляді клопотання про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ «Харченко проти України»).

Зважаючи на встановлені у судовому засідання обставини, слідчий суддя погоджується, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе відвернути ризики, передбачені п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Більш м`які запобіжні заходи не будуть дієвими за конкретних обставин кримінального провадження.

Крім того, завершити досудове розслідування до закінчення дії попередньої ухвали не представилося можливим та потребує додаткового строку, оскільки необхідно провести ряд слідчих (процесуальних) дій, зокрема, на даний час не завершені раніше призначені експертизи, зокрема: судово-медичні експертизи по речовим доказам, крім цього не виконані вимоги ст. ст. 290, 291 КПК України. Після отримання висновків зазначених експертиз буде отримана можливість для складення обвинувального акту, а також вирішення питання щодо правової кваліфікації кримінального правопорушення.

Таким чином, суд вважає доведеним, що заявлені ризики не зменшились, вони виправдовують тримання особи під вартою та наявні обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Аргументи на користь і проти звільнення не можуть бути «загальними та абстрактними» «Бойченко проти Молдови» § 142; «Худойоров проти Росії» § 173, але повинні містити вказівки на конкретні факти і особисті обставини заявника, які виправдовують його тримання під вартою «Алексанян проти Россії» § 179; «Рубцов і Балаян проти Росії» §§ 30-32.

Квазі-автоматичне продовження строку тримання під вартою суперечить гарантіям, викладеним у частині 3 статті 5 «Тейс проти Румунії» § 40.

Завданням органів влади є встановити, чи продовжують існувати підстави, які обґрунтовують тривале тримання під вартою «Мерабішвілі проти Грузії» § 234.

Лише за допомогою обґрунтованих рішень може бути забезпечений суспільний контроль за здійсненням правосуддя «Тасе проти Румунії» § 41.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Разом з тим, відповідно до п. 2 ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, який спричинив загибель людини.

Зважаючи на зазначені норми кримінального процесуального законодавства, суд дійшов висновку про відсутність підстав для визначення розміру застави у конкретному кримінальному провадженні щодо підозрюваної ОСОБА_4 , яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Зважаючи на вищезазначені норми кримінального процесуального законодавства, практику європейського суду з прав людини, дослідивши надані матеріали кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання підозрюваного під вартою є обґрунтованим та підлягає задоволенню, оскільки з урахуванням наведених обставин та встановлених ризиків, інший запобіжний захід не зможе забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків до завершення досудового розслідування.

Керуючись ст. ст. 193,194, 196-197, 199, 369-372, 376 КПК України слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого Святошинського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Святошинської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_7 , про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, у кримінальному провадженні №0003009 від 06.08.2023 року - задовольнити.

Продовжити відносно підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, у кримінальному провадженні №0003009 від 06.08.2023 року, строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування, тобто до 07.11.2023 року включно, без визначення розміру застави.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали виготовлено і оголошено в приміщенні суду 03.10.2023 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1