Провадження № 1-кс/638/2472/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 листопада 2023 року Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

Слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали судових засідань суду скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність Шевченківської окружної прокуратури міста Харкова щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань на підставі заяви від 25.09.2023 року №5, -

встановив:

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Дзержинського районного суду м.Харкова зі скаргою, в якій просить зобов`язати службову особу Шевченківської окружної прокуратури міста Харкова внести до ЄРДР відомості за фактом перевищення влади або службових повноважень працівника правоохоронного органу (ст.365 КК України), та службового підроблення (ч.1 ст. 366 КК України).

В обґрунтування скарги посилається на те, що 25.09.2023 року ним було подано до Шевченківської окружної прокуратури міста Харкова заяву про злочин, відомості про яке не було внесено в порушення вимог ст.214 КПК України та не повідомлено про початок досудового розслідування, витяг з ЄРДР не надано.

Заявник в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву, в якій скаргу підтримав та просив розглянути її за його відсутністю.

Частина 3 ст. 306 КПК України передбачає, що розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу. Водночас, участь особи у розгляді скарги є її правом, а не обов`язком, і вона вільна у використанні цього права відповідно до засади диспозитивності (ч. 1 ст. 26 КПК України). Кримінальний процесуальний закон не пов`язує можливість захисту прав особи з її безпосередньою участю у судовому засіданні, а тому неприбуття скаржника у судове засідання не є перешкодою для розгляду його скарги по суті.

Уповноважена особа Шевченківської окружної прокуратури міста Харкова в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду скарги повідомлений судом своєчасно та належним чином.

У відповідності до ч.3 ст.306 КПК України не є перешкодою для розгляду скарги.

Дослідивши зміст скарги ОСОБА_3 додані до неї матеріали та заяву про вчинення кримінального правопорушення, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування є складовою судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях.

Пунктом 1 ч.1 ст.303 КПК України передбачено право оскарження бездіяльності слідчого, дізначава, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Положення ч. 1 ст. 214 КПК України покладають на слідчого, дізнавача, прокурора обов`язок невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР.

Порядок внесення таких відомостей врегульований ч. 5 ст. 214 КПК України та розділом ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора № 298 від 30 червня 2020 року. Зокрема, цими нормативно-правовими актами передбачено, що до ЄРДР підлягає внесенню короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

Як зазначив Верховний Суд у постанові від 30 вересня 2021 року у справі №556/450/18, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Викладене свідчить про наявність у слідчого та прокурора обов`язку після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, перевірити достатність інформації, що може свідчити про вчинення кримінального правопорушення, і лише за наслідками такої перевірки ним може бути ухвалене рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Оцінюючи, чи відбулося виконання цього обов`язку відповідно до вимог кримінального процесуального закону, слідчий суддя має з`ясувати, чи містить зміст повідомлення про кримінальне правопорушення обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

25 вересня 2023 року ОСОБА_3 звернувся до Шевченківської окружної прокуратури міста Харкова із заявою про вчинення злочину посадовими особами СВ Харківського РУП №3 ГУНП в Харківській області, зокрема про те, що досудове розслідування в рамках кримінального провадження №0000694 здійснюється неналежним суб`єктом, а в його діях вбачається також склад кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст 365, 366 КК України. Втім відомості за вказаною заявою до ЄРДР не були внесені, заявника не повідомлено про початок досудового розслідування та не надано витяг з ЄРДР.

Слідчий суддя зауважує, що особа, яка звертається із заявою про вчинення кримінального правопорушення, може не володіти докладною інформацію про його обставини, втім таке повідомлення має містити відомості про існування обставин, які прямо чи опосередковано можуть свідчити про наявність ознак вчиненого кримінального правопорушення.

Заявник не має обов`язку доводити факт вчинення кримінального правопорушення, втім наведення фактичних обставин, які спонукають його вважати, що кримінальне правопорушення було вчинене, є ознакою обґрунтованості повідомлення та надає можливість їх перевірити.

Згідно ч. 1 ст. 11 КК України кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

ОСОБА_3 у своїй заяві про вчинення кримінальних правопорушень зазначає про ймовірне вчинення посадовими особами СВ Харківського РУП №3 ГУНП в Харківській області, передбачених ст. 365, ч.1 ст. 366 КК України. Разом з тим, заява не містить конкретних відомостей, за якими можна визначити наявність елементів об`єктивної сторони вказаного злочину.

Слідчий суддя наголошує, що лише наявність у повідомленні конкретних та об`єктивних відомостей, які свідчать про вірогідність вчинення кримінального правопорушення, створює у слідчого (прокурора) обов`язок внести їх до ЄРДР. Саме по собі твердження заявника про існування кримінального правопорушення, за відсутності таких відомостей, не є достатньою підставою для ініціювання досудового розслідування.

Враховуючи, що скерована до Шевченківської окружної прокуратури міста Харкова заява ОСОБА_3 від 25.09.2023 року фактично не містила конкретних та об`єктивних відомостей про кримінальні правопорушення, передбачені ст. 365, ч. 1 ст. 366 КК України, в уповноважених осіб Шевченківської окружної прокуратури міста Харкова відсутній обов`язок вносити відомості до ЄРДР, а тому їх дії не суперечили вимогам ст. 214 КПК України.

Викладене свідчить про відсутність підстав для задоволення скарги.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 214, 303-307, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-

постановив:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність Шевченківської окружної прокуратури міста Харкова щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань на підставі заяви від 25.09.2023 року №5 відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя: