Справа № 309/5627/23
Провадження № 1-кс/309/627/23
17 листопада 2023 року м. Хуст
Клопотання обґрунтовує тим, що 16 листопада 2023 року під час дії указу Президента України №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», ОСОБА_5 , маючи умисел на таємне викрадення чужого майна, усвідомлюючи протиправність, карність та суспільну небезпечність своїх дій, а також настання суспільно небезпечних наслідків, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, знаходячись на вулиці Лазівська в с. Модьорош Вишківської територіальної громади Хустського району Закарпатської області, попередньо переконавшись у відсутності власника будинку АДРЕСА_1 , шляхом демонтування скла на вхідних дерев`яних дверях вказаного будинку, проник в середину, де з кухонної кімнати викрав: чотири упаковки макаронних виробів торгової марки «Крупний» вагою по 1 кг., вартістю 22,70 грн. за упаковку, загальною вартістю 90,80 грн.; три упаковки крупи горохової, торгової марки «MILLINO», вагою по 1 кг., вартістю 19,90 грн. за упаковку, загальною вартістю 59,70 грн.; дві упаковки борошна пшеничного, торгової марки «Buzafinomliszt Аranka», вагою по 1 кг., вартістю 21,10 грн, за упаковку, загальною вартістю 42,20 грн.; одну упаковку спагеті, торгової марки «ОВА», вагою 500 грам, вартістю 50 грн.; пляшку олії торгової марки «Рідне Поле» ємністю 5 літрів, вартістю 133 грн.; та пляшку шампуню торгової марки «Today» ємністю 300 грам, вартістю 46 грн., чим спричинив власнику будинку ОСОБА_6 матеріальну шкоду на загальну суму 421,70 грн.
16.11.2023 під час проведення огляду місця події на вулиці на відстані приблизно 30 метрів від будинку АДРЕСА_1 , виявлено та вилучено: чотири упаковки макаронних виробів торгової марки «Крупний» вагою по 1 кг.; три упаковки крупи горохової, торгової марки «MILLINO», вагою по 1 кг.; дві упаковки борошна пшеничного, торгової марки «Buzafinomliszt aranka», вагою по 1 кг.; одну упаковку спагеті, торгової марки «ОВА», вагою 500 грам; пляшку олії торгової марки «Рідне Поле» ємністю 5 літрів; та пляшку шампуню торгової марки «Today» ємністю 300 грам.
Старший слідчий СВ Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області капітан поліції ОСОБА_3 подав письмову заяву про розгляд клопотання про арешт тимчасово вилученого майна та документів без його участі.
Відповідно до п.4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Відповідно ж до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Згідно п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт на майно накладається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Речовими доказами згідно ч. 1 ст. 98 КПК України є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Так, в судовому засіданні слідчим суддею встановлено, що клопотання про арешт майна подано, у відповідності до ст. 170 КПК України, оскільки останнє містить в собі критерії визначені ч. 2 цієї статті Кодексу.
При цьому, слідчим суддею шляхом дослідження матеріалів провадження у порядку ст. 94 КПК України встановлено, що таке майно дійсно відповідає критеріям ст. 98 вказаного Кодексу, тобто існує дійсна сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.
Саме клопотання відповідає вимогам ст. 171 КПК України.
Зазначене у клопотанні майно відноситься до видів передбачених Главою 17 Розділу ІІ КПК України, на які може бути накладено арешт.
Крім того, на підставі вимог ч. 5 ст. 9 КПК України, слідчий суддя враховує, що виходячи з положень Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, дотримання принципу верховенства права є однією з підвалин демократичного суспільства.
Також, у ст. 1 Першого протоколу до Конвенції зазначено, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.
Як у справі «Бакланов проти Росії» (рішення від 9 червня 2005 р.), так і в справі «Фрізен проти Росії» (рішення від 24 березня 2005 р.) ЄСПЛ зазначив, що досягнення справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи лише тоді стає значимим, якщо встановлено, що під час відповідного втручання було дотримано принципу «законності» і воно не було свавільним, тобто для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити «особистий і надмірний тягар для особи (справа «Ізмайлов проти Росії», п. 38 рішення від 16 жовтня 2008 р.).
При цьому, у судовому засіданні слідчим суддею не встановлено, що клопотання суперечить вищезазначеним вимогам КПК України, тобто не містить правових підстав для арешту майна, достатності доказів, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, вказівки на розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження або не є пропорційним, тобто не відповідає тяжкості правопорушення і становитиме особистий і надмірний тягар для володільця майна.
За таких обставин, слідчий суддя, враховуючи правову підставу для арешту майна, наслідки арешту майна для інших осіб, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, приходить висновку, що клопотання слід задовольнити, оскільки існує обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти з дотриманням відповідних положень національного законодавства та принципів верховенства права.
Керуючись ст. 171, 172 КПК України, слідчий суддя
П О С Т А Н О В И В:
Негайне виконання ухвали покласти на старшого слідчого ОСОБА_3 та прокурора Хустської окружної прокуратури ОСОБА_4 .
Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Копію ухвали негайно після її постановлення вручити учасникам процесу, третім особам, власнику майна, які присутні під час оголошення ухвали. У разі відсутності таких осіб під час оголошення ухвали копія ухвали надіслати їм не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Роз`яснити сторонам кримінального провадження, що підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за їх клопотанням, якщо вони доведуть, що в подальшому в застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Повний текст ухвали виготовлено 17 листопада 2023.

Слідчий суддя

Хустського районного суду: ОСОБА_1