печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 червня 2023 року

Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва: ОСОБА_1 ,

при секретарі: ОСОБА_2 ,

за участю:

особи, яка подала клопотання, адвоката: ОСОБА_3 ,

прокурора: ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтерес Фізичної особи-підприємця ОСОБА_5 , про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 16.05.2023 року № 757/19586/23-к у кримінальному провадженні № 0000153 від 03.11.2022 року, -

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді в інтересах Фізичної особи-підприємця ОСОБА_5 з клопотанням про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 16.05.2023 року №757/19586/23-к, на грошові кошти, що знаходяться на банківських рахунках та грошові кошти, які в подальшому будуть надходити на рахунки, відкриті ФОП ОСОБА_5 в банківській установі АБ «Укргазбанк» (МФО 320478), а саме: № НОМЕР_1 (українська гривня), № НОМЕР_2 (українська гривня); та в банківській установі АТ «УНІВЕРСАЛБАНК» (МФО 322001): № НОМЕР_3 (українська гривня).

В обґрунтування клопотання адвокат ОСОБА_3 зазначає, що при накладені казаного арешту не було враховано те, що внаслідок його накладення на всі банківські рахунки власника майна, як фізичної особи підприємця, будь яка господарська діяльність останнього виявилася заблокованою, у зв`язку із чим ФОП ОСОБА_5 наразі позбавлений можливості заробляти на життя своєю працею, що не узгоджується із конституційними гарантіями прав кожного підприємницьку діяльність та працю. Накладений арешт унеможливлює здійснення господарської діяльності. Окрім того ОСОБА_5 про підозру не повідомлено. Не відповідають фактичним обставинам справи наведені прокурором твердження про нібито наявність ознак ризиковості в підприємницькій діяльності ФОП ОСОБА_5 та/або наявності ознак вчинення ним дій, спрямованих на легалізацію (відмивання) доходів, які серед іншого спростовуються даними щодо руху коштів по банківському рахунку.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України, під час розгляду клопотання здійснювалось фіксування судового процесу за допомогою технічних засобів.

В судовому засіданні представник власника майна - адвокат ОСОБА_3 вимоги клопотання підтримав та просив задовольнити.

Прокурор проти задоволення клопотання заперечував про що подав письмові заперечення.

Заслухавши думку учасників судового розгляду клопотання, дослідивши клопотання, додані до нього матеріали та заперечення прокурора слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Територіальним управлінням Державного бюро розслідувань, розташованого у м Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000153 від 03.11.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

В рамках вказаного провадження ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від від 16.05.2023 року №757/19586/23-к накладено арешт на майно, а саме: на грошові кошти, що знаходяться на банківських рахунках ФОП ОСОБА_5 ( НОМЕР_4 ).

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

При цьому, згідно ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу .

Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Так, постановою старшого слідчого Першого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві ОСОБА_6 від 13.05.2023 року вказані грошові кошти визнані речовими доказами у кримінальному провадженні.

Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Так, з ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 16.05.2023 року №757/19586/23-к вбачається, що слідчий суддя дійшов висновку про необхідність накладення арешту на грошові кошти, розміщених на рахунках в банківських установах, з метою забезпечення збереження речових доказів.

Доводи представника власника майна, що вказаний арешт накладено без встановлення, дослідження і надання оцінки можливості використання наявного на кожному із банківських рахунків майна, як доказу конкретному кримінальному провадженні не можуть бути підставами для скасування арешту майна, оскільки не є предметом дослідження слідчого судді під час розгляду клопотання про скасування арешту майна

Окрім того слід зазначити, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх належності і допустимості, достатності та взаємозв`язку, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, чи існує обгрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, яка може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

У відповідності до змісту ст. 368 КПК України, питання щодо наявності чи відсутності складу кримінального правопорушення в діянні, правильності кваліфікації дій та винуватості особи в його вчиненні, а також оцінка належності та допустимості доказів вирішуються судом під час ухваленні вироку, тобто на стадії судового провадження.

Доводи клопотання про те, що ОСОБА_5 не повідомлено про підозру у даному кримінальному провадженні, на даному етапі досудового розслідування не впливають на висновки щодо необхідності подальшого арешту майна, оскільки з огляду на положення Кримінального процесуального кодексу України, майно, яке має ознаки речового доказу, повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто є його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Згідно ч.ч. 1,2 ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Досудове розслідування в кримінальному провадженні наразі триває, а доводи клопотання не містять належного обґрунтування, яке б надало слідчому судді підстави дійти висновку, що необхідність накладення арешту на грошові кошти, на теперішній час відпала, оскільки обставини, на які посилається представник власника майна в обґрунтування клопотання, підлягають з`ясуванню в ході досудового розслідування.

На підставі викладеного слідчий суддя вважає, що особою, яка звернулась із клопотанням, на даній стадії провадження не доведено, що арешт накладено необґрунтовано чи в застосуванні такого заходу забезпечення відпала потреба, з чим закон пов`язує можливість скасування арешту майна, а відтак в задоволенні клопотання cлід відмовити.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 107, 170, 174, 307, 309, 532 Кримінального процесуального кодексу України, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтерес Фізичної особи-підприємця ОСОБА_5 , про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 16.05.2023 року № 757/19586/23-к у кримінальному провадженні № 0000153 від 03.11.2022 року, - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Визначити час проголошення повного тексту ухвали о 12 год. 40 хв. 14.06.2023 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1