печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 травня 2023 року слідчий суддя Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві клопотання слідчого слідчого відділу Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_3 про арешт майна,-

В С Т А Н О В И В :

27.04.2023 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого слідчого відділу Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_3 , за погодженням із прокурором Печерської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 про накладення арешту на: мобільний телефон Samsung білого кольору та мобільний телефон Redmi зеленого кольору, який міститься в чохлі чорного та коричневого кольорів, які належать ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

01 травня 2023 року, до початку розгляду клопотання, стороною кримінального провадження, слідчим було подане клопотання про розгляд клопотання у його відсутність, також, слідчим у заяві зазначено, що клопотання підтримує в повному обсязі, із підстав, наведених у ньому та просить слідчого суддю задовольнити вказане клопотання.

На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Частиною 1 статті 172 КПК України передбачено окрім іншого, що неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання у відсутність не з`явившихся осіб, оскільки їх не прибуття не перешкоджає розгляду клопотання на підставі наданих доказів.

Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, надходжу до наступних висновків.

Обґрунтовуючи вказане клопотання слідчий вказує, що слідчим відділом Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, відомості про яке внесені 19.04.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000696, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 296 Кримінального кодексу України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 19.04.2023 ОСОБА_5 разом з ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та іншими невстановленими особами на території Національного заповідника Києво-Печерська Лавра по вул. Лаврська, 15 в м. Києві.

19.04.2023, приблизно о 13 год. 15 хв., ОСОБА_5 разом з ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та іншими невстановленими особами, діючи групою осіб, перебуваючи в громадському місці при значному скупченні людей та представників засобів масової інформації, біля будівлі № 37 Національного Заповідника Києво-Печерська Лавра по вул. Лаврська, 15 в м. Києві, розпочали разом з іншими невстановленими особами дії, спрямовані на грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що пов`язане з опором представникам влади, які виконують обов`язки з охорони громадського порядку. При цьому, ОСОБА_5 разом з ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 усвідомлювали, що вони діють групою осіб разом з іншими активними учасниками хуліганських дій, діяли узгоджено між собою та були готовими надати кожен один одному допомогу.

Так, група осіб, до складу якої входили ОСОБА_5 разом з ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та іншими невстановленими в ході досудового розслідування особами, демонструючи свою зверхність перед іншими та неповагу до існуючих правил і норм поведінки, діючи агресивно, ігноруючи зауваження працівників поліції та здійснюючи опір представникам влади, а саме поліцейським, які несли службу із охорони громадського порядку та публічної безпеки, та їх вимоги припинити протиправні дії, підійшли до зачиненого входу корпусу №37 Національного заповідника Києво-Печерська Лавра, що за адресою: м. Київ, вул. Лаврська, 15, та стали руками та ногами ламати метало-пластикові ролети та розташовані за ними зачинені на замок дерев`яні вхідні двері вищезазначеної будівлі, чим спричинили матеріальну шкоду Національному заповіднику Києво-Печерська Лавра.

Реалізуючи свій злочинний умисел, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, ОСОБА_5 діючи умисно групою осіб з ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та іншими невстановленими в ході досудового розслідування особами, виламавши метало-пластикові ролети та вхідні дерев`яні двері протиправно проникли до приміщення корпусу №37 Національного заповідника Києво-Печерська Лавра, що знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Лаврська, 15.

Крім цього, 19.04.2023 в період часу з 19 год. 04 хв. по 21 год. 55 хв. слідчим СВ Печерського УП ГУНП у м. Києві, в порядку п. 2 ч. 1 ст. 208 КПК України, затримано ОСОБА_5 , за підозрою у вчиненні вказаного кримінального правопорушення та в ході затримання слідчим проведено особистий обшук ОСОБА_5 , в ході проведення якого виявлено та вилучено: мобільний телефон Samsung білого кольору та мобільний телефон Redmi зеленого кольору, який міститься в чохлі чорного та коричневого кольорів;

20.04.2023 вказані вище предмети було визнано речовим доказом в даному кримінальному провадженні.

Слідчий вказує, що арешт майна у виді вилучення вказаних речових доказів є необхідним заходом, що забезпечить дієвість розслідування у кримінальному провадженні та збереження речового доказу.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: речових доказів.

Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

За викладених обставин, враховуючи правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст. ст. 170-173 КПК України, приходжу до переконання, що клопотання слідчого про накладення арешту на майно підлягає задоволенню з метою конфіскації майна, задля забезпечення дієвості та об`єктивності розслідування у вказаному кримінальному провадженні, оскільки незастосування арешту може призвести до відчуження майна.

Приходячи до такого висновку, слідчий суддя враховує й те, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

Таким чином, клопотання підлягає задоволенню.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 131, 132, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Клопотання слідчого слідчого відділу Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_3 про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на: мобільний телефон Samsung білого кольору та мобільний телефон Redmi зеленого кольору, який міститься в чохлі чорного та коричневого кольорів, які належать ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1