Провадження № 1-кс/752/499/23
У Х В А Л А

03 лютого 2023 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду клопотання генерального директора товариства з обмеженою відповідальністю «ДВ Нафтогазовидобувна компанія» - ОСОБА_3 подане у межах кримінального провадження № 0000724 від 28.09.2022 року про скасування арешту майна, подане в порядку ст. 174 КПК України,

ВСТАНОВИВ:

до Голосіївського районного суду м. Києва надійшло клопотання генерального директора товариства з обмеженою відповідальністю «ДВ Нафтогазовидобувна компанія» - ОСОБА_3 подане у межах кримінального провадження № 0000724 від 28.09.2022 року про скасування арешту майна.

В обґрунтування доводів клопотання заявник зазначає, що ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду міста Києва від 12.12.2022 в рамках кримінального провадження №0000724 від 28.09.2022 року було накладено арешт на грошові кошти, що знаходяться на рахунку ТОВ «ДВ Нафтогазовидобувна компанія» - НОМЕР_1 , відкритий у Філії ГУ по м. Києву та Київській області АТ «Державний ощадний банк України». Зауважив, що звертаючись до слідчого судді з клопотанням про арешт майна прокурор не вказав, яким саме критеріям відповідають грошові кошти ТОВ «ДВ Нафтогазовидобувна компанія» відповідно до ст. 98 КПК України. Звертав увагу слідчого судді на те, що ТОВ «ДВ Нафтогазовидобувна компанія» є підприємством паливно-енергетичного комплексу та виробляє електричну і теплову енергію та відповідно до ЗУ «Про критичну інфраструктуру» відноситься до об`єкту критичної інфраструктури енергетичного сектору. Стверджував, що рахунок, на який накладено арешт - НОМЕР_1 , відкритий у Філії ГУ по м. Києву та Київській області АТ «Державний ощадний банк України» застосовується виключно для виплати заробітної плати працівникам ТОВ «ДВ Нафтогазовидобувна компанія», що підтверджується випискою по рахунку за 2022 рік.

Представник заявника вважає, що накладений арешт підлягає скасуванню, оскільки накладений необґрунтовано. Крім того, зазначив, що прокурор звертаючись до слідчого судді з клопотанням про арешт майна не навів даних щодо обставин кримінального провадження відносно ТОВ «ДВ Нафтогазовидобувна компанія».

Представник ТОВ «ДВ Нафтогазовидобувна компанія» в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд клопотання за його відсутності.

Слідчий СУ ГУНП у м. Києві у судовому засіданні відсутній, до суду направив заяву про розгляд клопотання за його відсутності. При цьому зазначив, що досудове розслідування у межах кримінального провадження № 0000724 від 28.09.2022 року триває, просив відмовити у задоволенні клопотання.

Прокурор відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_4 направив до суду заяву про розгляд клопотання за його відсутності. Просив відмовити у задоволенні клопотання, оскільки ухвала слідчого судді якою накладено арешт є обгрунтованою.

Фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалося на підставі ч.4 ст.107 КПК України, у зв`язку із неприбуттям у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні.

Слідчий суддя, вивчивши та дослідивши матеріали клопотання, матеріали справи про накладення арешту на майно дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення….. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно із ч.1 ст.174 КПК України власник або володілець майна, який не був присутнім при розгляді питання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Відповідно до абзацу 2 ч.1 ст.174 КПК України арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Таким чином, підставою для скасування арешту в порядку ст.174 КПК України є відсутність потреби в подальшому застосуванні цього заходу забезпечення або необґрунтованість його застосування, при цьому, з урахуванням вимог ст.22 КПК України доведення цих обставин покладається на особу, яка звернулася із клопотанням про скасування арешту майна.

З матеріалів заявленого клопотання слідує, що слідчими СУ ГУНП у м. Києві, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000724 від 28.09.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 190 КК України.

З клопотання також вбачається, що згідно з ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 12 грудня 2022 року у кримінальному провадженні №0000724, накладений арешт на грошові кошти, які знаходяться на банківському рахунку № НОМЕР_1 , відкритого у Філії ГУ по м. Києву та Київській області АТ «Державний ощадний банк України».

Досудове розслідування кримінального провадження №0000724 триває, проте арешт, накладений на кошти, що знаходяться на вказаному рахунку, позбавляє товариство можливості виплачувати заробітну плату працівникам, сплачувати податки та збори (обов`язкові платежі), які виникають у підприємства у зв`язку із нарахуванням та виплатою заробітної плати.

Разом з тим, як убачається із п. 5, 6 ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати, зокрема, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження та наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Так, заходи забезпечення кримінального провадження завжди пов`язані із застосуванням примусу у кримінальному процесі. Процесуальний примус у кожному конкретному випадку застосовується у контексті мети, способів, підстав та умов для застосування конкретних заходів примусу.

З аналізу вищевказаних норм Кримінального процесуального кодексу України можна зробити висновок, що, якщо при вирішенні питання про скасування арешту майна, слідчим суддею встановлено, що обмеження права власності, спричинене застосуванням вказаного заходу забезпечення кримінального провадження, не співрозмірне завданням кримінального провадження, а наслідки такого арешту мають негативні наслідки для третіх осіб, то арешт майна підлягає скасуванню в тій мірі, в якій це необхідно для відновлення порушених прав третіх осіб.

При цьому, необґрунтованість арешту майна обумовлена не відсутністю підстав для його застосування, а неспіврозмірністю обмеження права власності та його негативних наслідків, зокрема, невиплати заробітної плати працівникам, завданням кримінального провадження.

Так, згідно зі ст. 43 Конституції України, кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом. Право на своєчасне одержання винагороди за працю захищається законом.

Частиною 5 ст. 97 Кодексу законів про працю України встановлено, що оплата праці працівників здійснюється в першочерговому порядку. Всі інші платежі здійснюються власником або уповноваженим ним органом після виконання зобов`язань щодо оплати праці.

Відповідно до ч. 1 ст. 2, ч. 2 ст. 10 Конвенції про захист заробітної плати від 01.07.1949 року № 95, ратифікованої Україною 04.08.1961 року, ця Конвенція застосовується до всіх осіб, яким виплачується або повинна виплачуватися заробітна плата. Заробітна плата повинна охоронятися від арештів і передачі в такій мірі, в якій це вважається потрібним для утримання працівника і його сім`ї.

Проаналізувавши вказані норми, слідчий суддя дійшов висновку, що право на оплату праці є беззаперечним, охороняється державою, а виплати по заробітній платі здійснюються першочергово.

Так, при розгляді клопотання про скасування арешту слідчий суддя вважає, що накладення арешту на грошові кошти ТОВ «ДВ Нафтогазовидобувна компанія», які мають на меті виплату зарплати, податків, обов`язкових платежів та плати за комунальні послуги, мають негативні наслідки від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, а тому слідчий суддя вважає, що слід скасувати арешт частково.

Враховуючи, що ТОВ «ДВ Нафтогазовидобувна компанія» несе законодавчо встановлені обов`язки щодо сплати заробітної плати працівникам вказаного суб`єкта господарювання та обов`язкових платежів до державного бюджету України зі сплати податків, зборів (обов`язкових платежів), які виникають у підприємства у зв`язку із нарахуванням та виплатою заробітної плати, то накладення арешту на грошові кошти в частині заборони видаткових операцій, пов`язаних із вказаними виплатами, призводить до порушення конституційних прав працівників «ДВ Нафтогазовидобувна компанія», а за такого, клопотання про скасування арешту підлягає частковому задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 170-173, 174, 309, КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

клопотання генерального директора товариства з обмеженою відповідальністю «ДВ Нафтогазовидобувна компанія» - ОСОБА_3 подане у межах кримінального провадження № 0000724 від 28.09.2022 року про скасування арешту майна, подане в порядку ст. 174 КПК України, задовольнити частково.

Скасувати арешт майна, який накладено ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду міста Києва від 12 квітня 2022 року в рамках кримінального провадження № 0000724 від 28.09.2022 року за ч. 4 ст. 190 КК України, з належного Товариству з обмеженою відповідальністю ТОВ «ДВ Нафтогазовидобувна компанія» рахунку НОМЕР_1 , відкритий у Філії ГУ по м. Києву та Київській області АТ «Державний ощадний банк України», в частині видаткових операцій щодо сплати заробітної плати працівникам ТОВ «ДВ Нафтогазовидобувна компанія» та обов`язкових платежів до державного бюджету України зі сплати податків, зборів (обов`язкових платежів), які виникають у підприємства у зв`язку із нарахуванням та виплатою заробітної плати.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1