Справа № 755/9854/23
№ 1-кс/755/2023/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"19" липня 2023 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про арешт майна в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0002480 від 08.07.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Прокурор Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про арешт майна в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0002480 від 08.07.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.

Клопотання мотивовано тим, що відділенням розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого відділу Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні за фактом порушення правил безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту особами, які керують транспортними засобами, відомості про який 08.07.2023 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідування за № 0002480 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України

Так, 07.07.2023 року, приблизно в 18 годині 30 хвилин, у м. Києві в районі буд. № 1, що по вул. П.Вершигори, водій ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 керуючи автомобілем марки «Hyundai Getz», р.н. НОМЕР_1 , рухаючись по з`їзду із шляхопроводу зі сторони вул. О.Бальзака, в напрямку пр-ту Р. Шухевича, допустила виїзд керованого нею автомобіля на смугу зустрічного руху, де допустила зіткнення з автомобілем марки «Daewoo Nexia», р.н. НОМЕР_2 , під керуванням водія ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який рухався у зустрічному напрямку руху. Внаслідок даної ДТП, водій ОСОБА_5 , водій ОСОБА_4 та пасажир із салону автомобіля марки «Daewoo Nexia» ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , отримали тілесні ушкодження та були госпіталізовані до медичного закладу.

Згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу, автомобіль «Hyundai Getz» р.н. НОМЕР_1 , належить ОСОБА_7 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

07 липня 2023 року з місця дорожньо-транспортної пригоди автомобіль «Hyundai Getz»,р.н. НОМЕР_1 , було вилучено в ході проведення огляду місця події та поміщено на територію майданчику тимчасового зберігання транспортних засобів за адресою: м. Київ, вул. Гната Хоткевича, 20-Б.

08 липня 2023 року автомобіль «Hyundai Getz»,р.н. НОМЕР_1 , визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Так, автомобіль «Hyundai Getz», р.н. НОМЕР_1 , є речовим доказом у кримінальному провадженні, оскільки, відповідно до ст. 98 КПК України, зберіг на собі сліди кримінального правопорушення у вигляді механічних пошкоджень, що є підставою для його арешту - тимчасового позбавлення права на відчуження, розпорядження та користування.

У судове засідання прокурор Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 подав заяву про розгляд клопотання у його відсутність та просив його задовольнити.

ОСОБА_7 у судове засідання не з`явилася, про причини неявки суд не повідомила.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання та дослідивши додані до нього матеріали, прийшов до наступного.

У провадженні слідчого відділу Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження № 0002480 від 08.07.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.

Як вбачається з протоколу огляду місця події від 07.07.2023 року, було вилучено «Hyundai Getz», р.н. НОМЕР_1 та поміщено на територію майданчику тимчасового зберігання транспортних засобів за адресою: м. Київ, вул. Гната Хоткевича, 20-Б.

Відповідно до постанови слідчого СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_8 від 08.07.2023 року про визнання та приєднання речових доказів, автомобіль «Hyundai Getz», р.н. НОМЕР_1 , визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0002480.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей, тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення.

Частиною 2 ст. 168 КПК України визначено, що тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Відповідно до ч. 5, ч. 7 ст. 237 КПК України, при проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Відповідно до ч. 4 ст. 173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

За таких обставин, слідчий суддя, враховуючи правову підставу для арешту майна, наслідки арешту майна для інших осіб, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, приходить до висновку, що клопотання підлягає частковому задоволенню, а саме в частині накладення арешту на майно із забороною відчуження та розпорядження. У частині заборони користування майном, то слідчий суддя не вбачає необхідності такої заборони, оскільки прокурором у клопотанні не наведено для цього обставин, передбачених ч. 11 ст. 170 КПК України

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 110, 131, 132, 167, 170-173, 175, 372, 309 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про арешт майна в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0002480 від 08.07.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України задовольнити частково.

Накласти арешт на майно, яке було вилучено в ході огляду місця події від 07.07.2023 року, а саме: автомобіль «Hyundai Getz», р.н. НОМЕР_1 , з метою збереження речових доказів, шляхом заборони відчуження та розпорядження.

У задоволені накладення арешту на автомобіль «HyundaiGetz», р.н. НОМЕР_1 , шляхом заборони його користування відмовити.

Відповідно до ч. 3 ст. 173 КПК України, відмова у задоволенні або часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі відповідно всього або частини тимчасово вилученого майна.

У силу ст. 175 КПК України, контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 .

Копію ухвали негайно після її постановлення вручити учасникам процесу, третім особам, власнику майна, які присутні під час оголошення ухвали. У разі відсутності таких осіб під час оголошення ухвали копія ухвали надіслати їм не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Роз`яснити сторонам кримінального провадження, що підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за їх клопотанням, якщо вони доведуть, що в подальшому в застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту її оголошення або отримання її копії, безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя: