ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/7897/23
провадження № 1-кс/753/1691/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" травня 2023 р. слідчий суддя Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_1 , з секретарем ОСОБА_2 , за участі слідчого ОСОБА_3 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні від 12 травня 2023 року № 0001731,

в с т а н о в и в:

слідчий слідчого відділу Дарницького управління поліції ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 за погодженням з процесуальним керівником ОСОБА_5 звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, вилученого 12 травня 2023 року за результатами особистого обшуку підозрюваного ОСОБА_6 , а саме: мобільного телефону марки IPhone чорного кольору, ІМЕІ НОМЕР_1 .

Клопотання подане в рамках кримінального провадження, відомості про яке внесені до ЄРДР 12 травня 2023 року за № 0001731 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 307 КК України, та обґрунтоване такими обставинами.

12 травня 2023 року за адресою: м. Київ, пр-т Григоренка, 15, працівниками поліції було затримано ОСОБА_6 за підозрою у зберіганні наркотичних засобів з метою їх збуту.

За результатами особистого обшуку у ОСОБА_7 було, зокрема, вилучено вказаний мобільний телефон, оглядом якого виявлено листування та фотокартки, які підтверджують його причетність до придбання, зберігання та збуту наркотичних засобів і психотропних речовин.

Постановою від 12 травня 2023 року мобільний телефон визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

В судовому засіданні слідчий клопотання підтримав пославшись на наведені у ньому обставини та обґрунтування.

Захисник заперечував проти задоволення клопотання вказуючи, що клопотання про арешт майна подано з пропуском строку встановленого ч. 5 ст. 171 КПК України.

Заслухавши учасників процесу та дослідивши копії матеріалів кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку про обґрунтованість клопотання з таких підстав.

Зазначені у клопотанні обставини свідчать про наявність достатніх підстав вважати, що ОСОБА_6 причетний до незаконного зберігання наркотичних засобів та/або психотропних речовин з метою збуту, що підтверджується достатніми на цьому етапі розслідування доказами.

З протоколу затримання ОСОБА_6 в порядку статті 208 КПК України вбачається, що за результатами його особистого обшуку було вилучено, зокрема, мобільний телефон марки марки IPhone чорного кольору, ІМЕІ НОМЕР_1 .

Постановою слідчого від 12 травня 2023 року вказаний мобільний телефон визнаний речовим доказом та переданий для зберігання до камери схову Дарницького управління поліції ГУ НП у м. Києві.

Відповідно до положень частин 1, 2 статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правого характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

За змістом цього клопотання підставою арешту майна є необхідність забезпечення збереження речових доказів, а відтак згідно з приписами частини 3 статті 170 КПК України таке майно повинно відповідати критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Стаття 98 КПК України дає визначення речових доказів як матеріальних об`єктів, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з даними протоколу огляду заявленого до арешту майна, що проводився на виконання вимог частини 2 статті 100 КПК України, у мобільному застосунку «Telegram» виявлено значний масив текстової інформації та фотозображень, зміст яких дає достатні підстави вважати, що мобільний телефон використовувався як засіб зв`язку під час вчинення кримінального правопорушення та зберіг на собі його сліди.

Отже ураховуючи, що вилучений у ОСОБА_6 мобільний телефон відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, та з огляду на існування потенційної можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення чи відчуження, наслідком чого може бути втрата слідів кримінального правопорушення, слідчий суддя визнає обґрунтованими доводи клопотання про необхідність його арешту з метою забезпечення збереження речових доказів.

Доводи захисника ОСОБА_6 - адвоката ОСОБА_4 , що клопотання про арешт подано з порушенням строку встановленого ч. 5 ст. 171 КПК України, суд до уваги не бере, оскільки з опису листа Укрпошта, клопотання про арешт майна було здано до поштового відділення 15 травня 2023 року, що є першим робочим днем, після 12 травня 2023 року - дня вилучення мобільного телефону.

Керуючись статтями 170, 172, 173 КПК України, слідчий суддя

Керуючись ч. 2 ст. 376 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:

клопотання слідчого задовольнити.

Накласти арешт на мобільний телефон марки IPhone чорного кольору, ІМЕІ НОМЕР_1 вилучений у ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (пяти) днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1