Cправа №991/6580/23
Провадження №11-сс/991/562/23
Суддя-доповідач: ОСОБА_1
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 серпня 2023 року місто Київ

Колегія суддів Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду у складі:

головуючого-судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

секретар судового засідання ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду апеляційну скаргу ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 26 липня 2023 року,

В С Т А Н О В И Л А:

Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 26.07.2023 відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України (далі - НАБУ), яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР).

ОСОБА_5 у поданій апеляційній скарзі посилається на такі обставини:

1. станом на 04.08.2023 він отримав лише копію резолютивної частини оскаржуваного рішення;

2. ухвала слідчого судді незаконна, невмотивована, необґрунтована, оскільки постановлена з істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону.

Просить:

1. у випадку пропуску строку на апеляційне оскарження поновити такий;

2. ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 26.07.2023 скасувати повністю та направити матеріали справи на новий розгляд в іншому складі суду.

ОСОБА_5 та представник НАБУ, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце апеляційного розгляду, у судове засідання не прибули, про поважні причини свого неприбуття суд не повідомили.

Згідно із ч.4 ст.405 КПК України неприбуття сторін або інших учасників кримінального провадження не перешкоджає проведенню розгляду, якщо такі особи були належним чином повідомлені про дату, час і місце апеляційного розгляду та не повідомили про поважні причини свого неприбуття. А тому апеляційна скарга розглядається без участі зазначених осіб.

Колегія суддів вважає необхідним поновити строк апеляційного оскарження та визнати апеляційну скаргу необґрунтованою.

Згідно з п.3 ч.2 ст.395 КПК України апеляційна скарга, якщо інше не передбачено цим Кодексом, може бути подана на ухвалу слідчого судді - протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Відповідно до ч.1 ст.117, п.4 ч.3 ст.399 КПК України пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений, якщо суд апеляційної інстанції за заявою особи знайде підстави для його поновлення.

Ухвалу слідчий суддя постановив 26.07.2023 із викликом у судове засідання ОСОБА_5 , який до суду не прибув. Згідно з довідками про доставку електронного листа ОСОБА_5 на електрону адресу направлено 26.07.2023 копію резолютивної частини оскаржуваного рішення, а 01.08.2023 - копію повного тексту (а.п.18, 24). При цьому матеріали провадження не містять відомостей про їхнє отримання. Апеляційну скаргу ОСОБА_5 на зазначену ухвалу надіслав до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду 08.08.2023, тобто з пропуском строку на апеляційне оскарження.

Необізнаність із мотивами прийнятого судом рішення є об`єктивною обставиною, що перешкоджає стороні своєчасно оскаржити ухвалу суду(постанова Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 27.05.2019 у справі №461/1434/18, провадження №51-6470кмо18).

Таким чином, необізнаність із мотивами, викладеними в повному тексті ухвали, необхідність їх належного аналізу для обґрунтованого оскарження вищевказаного судового рішення, свідчить про наявність обставини, яка об`єктивно перешкоджала реалізувати право на апеляційне оскарження в межах визначеного процесуального строку та ускладнила можливість її своєчасного звернення з апеляційною скаргою. Тому, враховуючи наявність поважної причини пропуску строку на оскарження, колегія суддів вважає, що слід задовольнити клопотання та поновити строк апеляційного оскарження ухвали суду.

У цьому провадженні встановлено такі обставини.

24.07.2023 до слідчого судді Вищого антикорупційного суду надійшла скарга ОСОБА_5 , у якій він просив зобов`язати уповноважених осіб НАБУ внести до ЄРДР відомості про кримінальне правопорушення, розпочати досудове розслідування, надати документ, що підтверджує внесення до ЄРДР відомостей про вчинення кримінальних правопорушень та вручити йому пам`ятку про процесуальні права та обов`язки потерпілого.

Скарга обґрунтована тим, що 13.07.2023 ОСОБА_5 звернувся до НАБУ із заявою про вчинення суддею Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_6 кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.364, ч.1 ст.366 КК України, але відомості за вказаною заявою до ЄРДР не внесені, заявника не повідомлено про початок досудового розслідування, витяг з ЄРДР не надано, пам`ятку про процесуальні права та обов`язки не вручено.

Слідчий суддя дійшов таких висновків:

1. повідомляючи про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.364, ч.1 ст.366 КК України, ОСОБА_5 не надав документів, із яких можна було б дійти висновку про накладення та скасування арештів, а також доказів виділення матеріалів про накладення арешту з одного кримінального провадження в інше. Додані до матеріалів скарги матеріали, які підтверджують набуття ним статусу потерпілого та цивільного позивача у кримінальному провадженні №0001125 від 26.04.2016, також жодним чином не підтверджують викладені обставини;

2. заява ОСОБА_5 містить лише суб`єктивний виклад обставин та не містить конкретних відомостей, за якими можна визначити наявність елементів об`єктивної сторони кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.364, ч.1 ст.366 КК України. Він не зазначає, у чому полягав корисливий інтерес судді і за рахунок чого мало відбуватись отримання неправомірної вигоди;

3. ОСОБА_5 жодним чином не обґрунтовує, яким чином дії судді завдали йому шкоду у зазначеному розмірі;

4. оскільки скерована до НАБУ заява ОСОБА_5 №VYH--16-02 від 13.07.2023 фактично не містила конкретних та об`єктивних відомостей про кримінальні правопорушення, передбачені ч.2 ст.364, ч.1 ст.366 КК України, в уповноважених осіб НАБУ відсутній обов`язок вносити відомості до ЄРДР, а тому їхні дії не суперечили вимогам ст.214 КПК України;

5. багаторазове звернення ОСОБА_5 до Вищого антикорупційного суду з одного і того ж питання свідчить про зловживання ним своїми процесуальними правами. Вказане не є підставою для відмови у задоволенні скарги, однак є важливим у контексті висновку про належне чи неналежне виконання слідчими суддями Вищого антикорупційного суду своїх повноважень, окреслених п.18 ч.1 ст.3 КПК України.

Доводи апеляційної скарги висновків слідчого судді не спростовують.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Згідно із ч.1 ст.214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

При цьому до ЄРДР відповідно до п.4 ч.5 ст.214 КПК України, зокрема, вноситься короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

Положеннями ч.4 ст.214 КПК України передбачено, що слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Із наведеного слідує, що внесенню в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про вчинення кримінального правопорушення. Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про кримінальне правопорушення є наявність у заяві або повідомленні даних про обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення. Якщо таких даних немає, то відповідні відомості не можуть вважатися такими, що мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Касаційний кримінальний суд у складі Верховного Суду в постанові від 30.09.2021 у справі №556/450/18, провадження №51-4229км20, дійшов висновку, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких вноситься до ЄРДР.

Як вбачається з матеріалів провадження, ОСОБА_5 у своїй заяві від 13.07.2023 зазначив про вчинення суддею Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_6 кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.364, ч.1 ст.366 КК України.

Однак обставин, які б підтвердили чи свідчили про вчинення зазначеною у заяві особою цього кримінального правопорушення, ОСОБА_5 не наведено. Відтак, розглядаючи скаргу щодо бездіяльності уповноважених осіб НАБУ стосовно заяви ОСОБА_5 , слідчий суддя дійшов правильного висновку про відсутність відомостей, які могли б об`єктивно свідчити про ймовірність вчинення кримінальних правопорушень.

Тому неспроможним є посилання в апеляційній скарзі на те, що ухвала слідчого судді незаконна, невмотивована, необґрунтована, постановлена з істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону.

Інших конкретних доводів щодо можливої невідповідності оскаржуваного рішення вимогам ст.370 КПК України апеляційна скарга не містить.

Згідно із ч.3 ст.407 КПК України за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвали слідчого судді суд апеляційної інстанції має право залишити ухвалу без змін.

Із огляду на вищенаведене, колегія суддів приходить до переконання про необґрунтованість доводів апеляційної скарги, відсутність підстав для її задоволення та скасування ухвали слідчого судді, а тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, ухвалу слідчого судді - без змін.

Керуючись ст.376, 404, 407, 419, 422, 424, 532 КПК України, колегія суддів

П О С Т А Н О В И Л А:

Клопотання ОСОБА_5 задовольнити та поновити строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 26 липня 2023 року.

Апеляційну скаргу ОСОБА_5 залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 26 липня 2023 року - без змін.

Ухвала є остаточною, набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий: ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3