Справа № 235 / 1333 / 22
1-кп / 204 / 623 / 22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 листопада 2022 року Красногвардійський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

секретаря судового засідання: ОСОБА_2 ,

прокурора: ОСОБА_3 ,

захисника: ОСОБА_4 ,

обвинуваченого: ОСОБА_5

при розгляді у відкритому судовому засіданні в м.Дніпро, в режимі відеоконференції, кримінального провадження №0000055 за обвинуваченням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5, ст.426-1 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Красногвардійського районного суду м.Дніпропетровська знаходиться кримінальне провадження №0000055 за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5, ст.426-1 КК України.

Прокурор в судовому засіданні заявив клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, з утриманням на гауптвахті, відносно обвинуваченого ОСОБА_5 оскільки ризики, передбачені п. 1, 3, 4, 5 ч.1 ст.177 КПК України, якііснували на час обрання обвинуваченим запобіжного заходу, не змінилися, а саме, що обвинувачені можуть переховуватись від суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а також вчинити інше кримінальне правопорушення.

Обвинувачений ОСОБА_5 та його захисник ОСОБА_4 заперечували щодо клопотання про прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Потерпіла ОСОБА_7 в судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд справи без її участі.

Заслухавши учасників судового провадження, ознайомившись із клопотаннями прокурора, вивчивши обвинувальний акт, суд приходить до наступного.

Частиною 1 статті 331 КПК України передбачено, що під час судового розгляду суд за клопотання сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Згідно ч.3 ст.331 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Ухвалою слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 23.03.2022 року відносно обвинуваченого ОСОБА_5 обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Ухвалами суду від 15.05.2022 року, 15.07.2022 року, 12.09.2022 року запобіжний захід у вигляді тримання під вартою обвинуваченого було продовжено строком на 60 днів, в останнє до 10 листопада 2022 року. До спливу цього продовженого строку судове провадження не може бути закінченим.

Вирішуючи клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу обвинуваченим, суд враховує наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим ОСОБА_5 особливо тяжкого злочину, передбаченого ч.5, ст.426-1 КК України, враховуючи особу обвинуваченого, який раніше не судимий, при цьому суд вважає доведеним існування ризиків, передбачених п. 1, 3 ч.1 ст. 177 КПК України, на які посилається прокурор, та які на теперішній час залишаються дійсними, а саме, що обвинувачений може переховуватись від суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а також вчинити інше кримінальне правопорушення.

Щодо існування ризику, передбаченого п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, суд зазначає, що даний ризик прокурором не доведений і є лише припущенням прокурора. Щодо ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме вчинення обвинуваченим іншого кримінального правопорушення, суд зазначає, що вказаний ризик не може бути врахований судом, оскільки згідно з наданими прокурором відомостями про особу обвинуваченого, такий ризик нічим не підтверджується. Не підтверджено документами, довідками про те, що обвинувачений вже притягувався до кримінальної відповідальності, був засудженим, має не зняту чи непогашену судимість, схильний до протиправної поведінки, притягувався до адміністративної відповідальності, також не було надано й інформації щодо зловживання обвинуваченим наркотичними засобами, або ж алкоголем.

Оцінюючи в сукупності відносно обвинуваченого всі обставини, зазначені в ч.1. ст. 178 КПК України, суд вважає за необхідне задовольнити клопотання прокурора і продовжити строк дії обраного відносно обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з утриманням на гауптвахті.

Разом з цим, Європейський суд з прав людини в своєму рішенні у справі «Летельє проти Франції» № 12369/86 від 26 червня 1991 року вказав, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, що виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу. Така ж позиція відображена в рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/97 від 26 липня 2001 року.

Враховуючи вищенаведене, зважаючи на суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод, що відповідає правовим позиціям Європейського суду з прав людини, суд вважає виправданим тримання обвинувачених під вартою.

Розглядаючи можливість застосування щодо обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу не пов`язаного із триманням під вартою, суд, враховуючи вище наведене, вважає його таким, що не здатний забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого, не зможе запобігти ризикам у даному кримінальному провадженні.

При цьому, суд приходить до переконання, що строк тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 належить продовжити, згідно ст. 197 КПК України, строком на 60 днів з визначеним ухвалою слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 23 березня 2022 року розміром застави у розмірі 198480 (сто дев`яносто вісім тисяч чотириста вісімдесят) гривень.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.177,178,183, 194, 331,369-372 КПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на гауптвахті строком до 31 грудня 2022 року включно.

Визначити відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу у розмірі 198480 (сто дев`яносто вісім тисяч чотириста вісімдесят) гривень, яка може бути внесена як самим обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

У разі внесення застави обвинуваченим ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , встановленої у розмірі 198480 гривень, вважати, що до нього застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

- прибувати до суду за викликом;

- не залишати місце служби військову частину НОМЕР_1 без дозволу суду;

- утримуватись від спілкування зі свідками та потерпілою;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити обвинуваченому, що у разі не виконання покладених на нього обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід з накладенням грошового стягнення в розмірі до двох розмірів мінімальної заробітної плати.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити два місяці з моменту внесення застави.

Контроль за виконанням запобіжного заходу покласти на прокурора (прокурорів) у провадженні якого перебуває кримінальне провадження.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали суду буде оголошено 03 листопада 2022 року о 14 годині 00 хвилин.

Суддя: ОСОБА_1