Справа №523/4682/20
Провадження №1-кп/523/414/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.07.2023 року

Суворовський районний суд м.Одеси у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_6 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, ОСОБА_7 , обвинувачених у скоєні кримінальних правопорушень передбачених ч. 2 ст. 185, ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 185, ч. 4 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

На розгляді в суді перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_6 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, ОСОБА_7 , обвинувачених у скоєні кримінальних правопорушень передбачених ч. 2 ст. 185, ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 185, ч. 4 ст. 185 КК України.

Прокурором було подано письмове клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , який було застосовано раніше, відносно обвинуваченого, оскільки є наявність ризиків передбачених ст. 177 КПК України, які були встановлені під час застосування запобіжних заходів.

А також про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 , який було застосовано раніше.

Оскільки є наявність ризиків передбачених ст. 177 КПК України, які були встановлені під час застосування запобіжних заходів.

В судовому засіданні прокурор підтримав своє клопотання та просив задовольнити його з підстав зазначених у ньому.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_6 адвокат ОСОБА_4 , заперечувала проти задоволення клопотання, та просила застосувати домашній арешт її підзахисному.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_7 адвокат ОСОБА_5 , заперечував проти задоволення клопотання, та просила застосувати запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі.

Обвинувачені підтримали думку своїх захисників.

Заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши матеріали кримінального провадження, враховуючи що строк дії обраного відносно обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою закінчується, а підстав для його зміни з урахуванням особи обвинуваченого не вбачається, суд вважає доцільним продовжити його дію на 60 діб виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків передбачених ч.1 ст. 177 КПК України.

Ухвалою Суворовського районного суду м.Одеси від 10.08.2022 року, відносно ОСОБА_6 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у зв`язку з наявністю ризиків передбачених ч.1 ст. 177 КПК України.

Згідно п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, в тому числі: незаконно, шляхом підбурювання, вмовлянням, залякуванням впливати на покази свідків, понятих, які були присутні під час проведення огляду місця події, на свідків, які вже допитані по кримінальному провадженню та які можуть бути встановлені в ході судового розслідування та потерпілих.

Разом з цим, ст. 178 КПК України передбачає, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності обставини, у тому числі вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченим у разі визнання їх винними у кримінальному правопорушенні, вік та стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків обвинувачених, у тому числі наявність в них родини й утриманців, репутацію обвинувачених, їх майновий стан та наявність судимостей, дотримання умов попередньо застосованих запобіжних заходів, розмір майнової шкоди.

Обґрунтовуючи ухвалу, суд вважає, що прокурором доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а тому домашній арешт зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

З огляду на п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до особи, яка обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Приймаючи до уваги викладені обставини та встановлені в судовому засіданні ризики, суд доходить до висновку про те, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів до обвинувачуваного ОСОБА_6 не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, а тому належить продовжити на час судового розгляду цього кримінального провадження запобіжний захід зазначеній особі у вигляді тримання під вартою на 60 діб.

Вимогами ч. 3 ст. 199 КПК України передбачено, що клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1)виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Вирішуючи питання про продовження запобіжного заходу, суд враховує вимоги ст. 29 Конституції України, ст. 9 Загальної Декларації прав людини, ст. 5 Європейської Конвенції про захист прав людини та основних свобод і ст. 12 КПК України, за змістом яких обмеження права особи на свободу й особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках, за встановленою процедурою, а також той факт, що взяття під варту є найбільш суворим запобіжним заходом.

Наведені обставини у контексті Конституційних та Конвенційних принципів поваги до особистої свободи людини, з огляду на не встановлення й не доведення прокурором в судовому засіданні наявності підстав для продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою конкретної особи, їх обґрунтованості та достатності, уявляє собою порушення вимог п. 4 ст. 5 Конвенції, а також унеможливлюють за відсутності належного письмового клопотання сторони обвинувачення суду дійти висновку про наявність підстав для продовження такого запобіжного заходу.

На підставі вимог ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Таким чином суд вважає за можливе частково задовольнити клопотання прокурора та змінити обвинуваченому ОСОБА_7 запобіжний захід з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт, з покладанням на нього обов`язків, передбачених ст. 194 ч. 5 КПК України.

Керуючись ст.ст. 177, 181, 182, 183, 331, 372 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 продовжити на 60 (шістдесят) діб до 15.09.2023 року включно.

Визначити розмір застави, як запобіжного заходу достатнього для забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_6 обов`язків передбачених КПК України, у розмірі - 80 (вісімдесят) розмірів прожиткових мінімумів для працездатних громадян, що становить 198480 гривень.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області, після чого обвинувачений звільняється з-під варти.

В разі внесення застави покласти на обвинуваченого передбачені ст.194 КПК України обов`язки: прибувати до суду за викликом; не відлучатися без дозволу суду з населеного пункту, в якому він проживає; повідомляти суд про зміну свого місця проживання; утримуватись від спілкування зі свідками та потерпілими по справі.

Роз`яснити обвинуваченому положення ч.ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, згідно з якими у разі, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч.7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

В разі невиконання вищевказаних зобов`язань може бути застосований більш жорстокий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру мінімальної заробітної плати до 2 розмірів мінімальної заробітної плати.

Змінити у відношенні обвинуваченого ОСОБА_7 , запобіжний захід з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт строком на 2 місяці.

Звільнити ОСОБА_7 з-під варти в залі суду та негайно доставити до місця проживання.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_7 такі обов`язки:

1. Цілодобово знаходитись за місцем свого проживання: АДРЕСА_1 .

2. Повідомляти суд про зміну свого місця проживання.

3. Заборонити обвинуваченому ОСОБА_7 будь-яким способом спілкуватись з потерпілими та свідками по цьому кримінальному провадженню.

В разі невиконання вищевказаних зобов`язань може бути застосований більш жорстокий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру мінімальної заробітної плати до 2 розмірів мінімальної заробітної плати.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та може бути оскаржена в частині продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом 5 днів до Одеського апеляційного суду.

Контроль за виконанням запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно обвинуваченого на стадії судового слідства здійснює прокурор.

Суддя ОСОБА_1