У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
28 серпня 2023 року м. Ужгород
Заявник стверджує, що на момент подачі цього клопотання, у застосуванні вказаного арешту майна потреба відпала, так як слідчим проведено з даним майном усі необхідні процесуальні дії спрямовані для повного, об`єктивного та всебічного досудового розслідування даного кримінального провадження.
Окрім того автомобіль знаходиться під відкритим небом на спеціальному майданчику. Знаходження автомобіля під відкритим небом, внаслідок атмосферних опадів призводить до погіршення технічного стану автомобіля, йому спричиняється шкода та позбавляє власника права використовувати своє майно за призначенням. Автомобіль потрібний ОСОБА_3 для особистого пересування. Подальше накладення арешту на майно перешкоджає законному праву ОСОБА_3 користуватися своїм майном, на даний час немає необхідності застосування арешту майна. Скасування арешту не позначиться на ефективності досудового розслідування по даному кримінальному провадженні, оскільки всі слідчі дії слідчий вже виконав.
У судовому засіданні адвокат ОСОБА_4 подане ним клопотання підтримав у повному обсязі, просив таке задовольнити та скасувати арешт з автомобіля і передати його власнику ОСОБА_3 ..
Слідчий ОСОБА_5 у судовому засіданні просив відмовити у задоволенні клопотання про скасування арешту в частині розпорядження автомобілем. Щодо передачі автомобіля у користування власнику не заперечив.
Заслухавши пояснення учасників судового засідання, дослідивши матеріали клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Згідно зі ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Право приватної власності є непорушним.
За приписами ч.1 ст.319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
Відповідно до ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.
Згідно зі ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої в наслідок кримінального правопорушення (цивільний позов) чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно до ч. 1ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008 року, де вказувалися порушення ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».
Згідно постанови Європейського Суду від 09.06.2005 року по справі «Бакланов проти Російської Федерації», постанови Європейського Суду від 24 березня 2005 року по справі «Фрізен проти Російської Федерації», судом наголошується на тому, що перша та найбільш важлива вимога статті 1 Протоколу №1 до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання публічної влади у право на повагу до власності має бути законним, держави уповноважені здійснювати контроль за використанням власності шляхом виконання законів. Більше того, верховенство права, одна з засад демократичної держави, втілюється у статтях Конвенції. Питання у тому, чи було досягнуто справедливої рівноваги між вимогами загального інтересу та захисту фундаментальних прав особи, має значення для справи лише за умови, що спірне втручання відповідало вимогам законності і не було свавільним.
У відповідності до ч. 1ст. 9 КПК України слідчий під час кримінального провадження та інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною радою України, вимог інших актів законодавства.
Слідчим суддею встановлено, що власником вищевказаного мобільного телефону є ОСОБА_3 , повідомлення про підозру у вчиненні злочину якому у межах даного кримінального провадження не вручалось.
При розгляді клопотання про накладення арешту на автомобіль, як на підставу накладення арешту на такий слідчий суддя послався на ту обставину, що автомобіль є речовим доказом у даному кримінальному провадженні і він дасть можливість проведення органом досудового розслідування необхідних слідчих дій у кримінальному провадженні та судових експертиз.
При цьому, як стверджує заявник, з автомобілем були проведені всі необхідні слідчі дії та експертизи. У судовому засіданні слідчий не заперечив щодо вказаних обставин.
Щодо повного скасування арешту майна, слідчий суддя вважає, що таке є передчасним, з огляду на те, що даний автомобіль та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу визнані речовими доказами у кримінальному провадженні, а також те, що кінцеве рішення у кримінальному провадженні не прийнято, а відтак в органу досудового розслідування може виникнути необхідність у проведенні додаткових слідчих і процесуальних дій.
Що стосується вимоги клопотання про передачу автомобіля його власнику ОСОБА_3 , то така задоволенню не підлягає, оскільки вказане питання не належить до компетенції слідчого судді при вирішенні питання про скасування арешту майна.
Враховуючи зазначене, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає до часткового задоволення.
Керуючись ст. ст. 167, 174, 309 КПК України, -
Клопотання задовольнити частково.
У решті вимог клопотання відмовити.
Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлено 01.09.2023 року об 16 год. 20 хв.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1