08.09.2023
Справа № 642/3745/23
Провадження № 1-кс/642/2728/23
У Х В А Л А

І м е н е м У к р а ї н и

08 вересня 2023 року слідчий суддя Ленінського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ ВП № 2 Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000195 від 30 червня 2020 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України,

В С Т А Н О В И В:

07 вересня 2023 року до Ленінського районного суду м. Харкова звернувся слідчий СВ ВП № 2 Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області майор поліції ОСОБА_3 , із клопотанням погодженим з прокурором про накладення арешту на майно.

В обґрунтування зазначив, що в провадженні слідчого відділення ВП № 2 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області знаходиться кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000195 від 30.06.2020, порушене за ознаками кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України.

В ході досудового розслідування було встановлено, що службові особи СП «Агроспецмонтажник» на замовлення Регіональної філії «Південна залізниця» АТ «Українська залізниця» протягом 2018-2020 рр. здійснювали будівництво житлового будинку, розташованого на розі вулиць Маліновського та Слов`янської в м. Харків, при цьому в акти виконаних робіт форми КБ-2в внесли недостовірні відомості, завищивши таким чином фактичні обсяги виконаних робіт, що призвело до зайвого перерахування РФ«ПЗ» АТ «УЗ» грошових коштів на адресу підрядника СП «Агроспецмонтажник» за фактично частково виконані роботи. 06.09.2023 на підставі Ухвали слідчого судді Ленінського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за адресою: м. Харків, на розі вулиць, Маліновського та Слов`янська, було проведено огляд місця події з залученням судових експертів Національного наукового центру «Інституту судових експертиз імені М.С. Бокаріуса» в ході якого було відібрано зразки асфальто-бетонної суміші з дороги та тротуарів, вкритих на вказаній території асфальто-бетонною сумішшю, тобто вилучено керни з асфальто-бетонної суміші (діаметром 100 мм), різної довжини (від 3 до 7 см) в кількості 43 шт. Крім того експертами було здійснено заміри площі асфальто-бетонної суміші якою вкрита ділянка навколо будинку з метою встановлення обсягу виконаних робіт

Постановою слідчого від 07.09.2023 року вилучені 06.09.2023 року з дороги та тротуарів РФ «ПЗ» АТ «УЗ» 43 шт. керни асфальто-бетонної суміші визнані речовими доказами по кримінальному провадженню № 0000195 від 30.06.2020.

07.09.2023 слідчим у кримінальному провадженні № 0000195 від 30.06.2020 призначена додаткова судова будівельно-технічна експертиза, на дослідження якої направлені вилучені з дороги та тротуарів РФ «ПЗ» АТ «УЗ» 43 шт. керни асфальто-бетонної суміші.

Оскільки вказані керни з асфальто-бетонної суміші є тимчасово вилученим майном, і по кримінальному провадженню необхідно забезпечити збереження зазначеного майна, як речового доказу, з метою проведення експертних досліджень для встановлення істини по кримінальному провадженню, оскільки незастосування арешту зазначеного майна, може призвести до його втрати.

Зокрема вказані керни з асфальто-бетонної суміші є речовими доказами по кримінальному провадженню, внесеному до ЄРДР за № 0000195 від 30.06.2020.

З огляду на викладене, для недопущення перешкоджанню встановлення істини у даному кримінальному провадженні шляхом зникнення, пошкодження, приховування, втрати або пошкодження майна, яке є предметом даного злочину, яке є речовим доказом по кримінальному провадженню, на даний час у органу досудового розслідування виникла необхідність накласти арешт, з метою заборони особі у якої вони були вилучені володіти та розпоряджатись, ними будь яким чином, у тому числі відчуджувати їх, до прийняття рішення у даному кримінальному провадженні.

Слідчий в судове засідання не з`явився, надав суду заяву, в якій просить розглядати клопотання без його участі, клопотання підтримує.

Власник майна в судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив.

Згідно ч.1 ст. 172 КПК України, неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У зв`язку із викладеним, згідно положень ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, вважає його обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Як вбачається з наданих матеріалів, у провадженні ВП № 2 Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області перебуває кримінальне провадження № 0000195 від 30 червня 2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України.

Як вбачається з витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000195, від 30.06.2020 року, посадові особи РФ «Південна залізниця» АТ «Укрзалізниця» заволоділи грошовими коштами підприємства під час будівництва житлового будинку.

Згідно протоколу огляду місця події від 06.09.2023, у період часу з 10 год. 25 хв. по 15 год. 50 хв. слідчим СВ ВП № 2 Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 , за адресою: м. Харків, на розі вулиць Малиновського та Слов`янська, за участі експертів ННЦ «ІСЕ ім. Бокаріуса», проведено заміри та здійснено буріння кернів з асфальто-бетонної суміші, які вилучено в якості речового доказу в кількості 43 шт.

Постановою слідчого СВ ВП № 2 Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області від 07 вересня 2023 року вищезазначені предмети визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

07.09.2023 слідчим у кримінальному провадженні № 0000195 від 30.06.2020 призначена додаткова судова будівельно-технічна експертиза, на дослідження якої направлені вилучені з дороги та тротуарів РФ «ПЗ» АТ «УЗ» 43 шт. керни асфальто-бетонної суміші.

Згідно ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Згідно з ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених п.п. 3, 4 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 4 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження. 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, яка його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Слідчим доведено, що зазначене вище майно, має суттєве значення для встановлення обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, з метою встановлення всіх фактів кримінального правопорушення.

Враховуючи те, що слідчим надано достатньо доказів, що вказане майно має доказове значення для даного кримінального провадження, а також майно може бути відчужене третім особам і незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може перешкодити кримінальному провадженню, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність задоволення клопотання та накладення арешту на майно.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 131, 132, 167, 170, 171-173 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого СВ ВП № 2 Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000195 від 30 червня 2020 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на вилучені 06.09.2023 року в ході огляду місця події, керни з асфальто-бетонної суміші в кількості 43 штуки (діаметром 100 мм), різної довжини (від 3 до 7 см).

Майно, на яке накладено арешт зберігати відповідно до порядку, визначеному Постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012 «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».

Ухвала виконується негайно, може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1