Справа № 635/4154/23
Провадження № 1-кс/635/710/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 червня 2023 року сел.Покотилівка Харківського району Харківської області

Слідчий суддя Харківського районного суду Харківської області ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000723 від 07.06.2023, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 366, ч.1 ст.204 КК України

ВСТАНОВИВ:

15.06.2023 року до Харківського районного суду Харківської області надійшло клопотання прокурораХарківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за за №0000723 від 07.06.2023, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 366, ч.1 ст.204 КК України, про накладення арешту на тимчасово вилучене в ході огляду місця події 09.06.2023 в автомобілі DAF XF 460 FT, д.н.з. НОМЕР_1 , зеленого кольору, майно, а саме: чотири скляні банки об`ємом 1 літр з паливно-мастильними виробами. Вилучене майно залишити на зберігання в матеріалах кримінального провадження.

В обґрунтування свого клопотання прокурор зазначив, що в провадженні СВ ВП №3 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області перебуває кримінальне №0000723 від 07.06.2023 за фактом вчиненнякримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 366, ч.1 ст.204 КК України.

Досудовим слідством встановлено, що 07.06.2023 надійшло повідомлення співробітників ДСР ГУНП в Харківській області про те, що 07.06.2023 об 11.27 за адресою: АДРЕСА_1 , виявлено автомобіль ДАФ (бензовоз) з кабіною зеленого кольору, державний номерний знак НОМЕР_1 , який перевозив паливно - мастильні матеріали. При перевірці документів на вантаж встановлено, що посадові особи ТОВ "НВП ІСТОК" внесли до товарно - транспортної накладної завідомо неправдиві відомості про вантаж.

Крім того, 08.06.2023 до ВП №3 Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області надійшов рапорт старшого оперуповноваженого 7-го управління (з обслуговування Харківської області) Департаменту стратегічних розслідувань НПУ, про те, що за адресою: Харківська область, Харківський район, смт. Васищеве, вул. Промислова, 19, виявлено автомобіль DAF XF460FT, д.н.з. НОМЕР_1 , причіп д.н.з. НОМЕР_2 , під керуванням водія ОСОБА_4 , який перевозив підакцизні товари, а саме паливно - мастильні матеріали без відповідних документів.

Вказані кримінальні провадження були об`єднані в одне провадження № № 0000723 від 07.06.2023, про що внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

09.06.2023 в період часу з 18:11 год. по 19:01 год. згідно ухвали Харківського районного суду від 09.06.2023 за адресою: Харківська область, м. Харків, Гагаріна, 201б/4 було оглянуто автомобіль DAF XF 460 FT, д.н.з. НОМЕР_1 , зеленого кольору, під час огляду якого за участі Головного державного інспектора Харківської митниці ОСОБА_5 та вилучено чотири скляні банки об`ємом 1 літр з паливно-мастильними виробами.

09.06.2023 слідчим у кримінальному провадженні винесено постанову про визнання речовим доказом у кримінальному провадженні чотири скляні банки об`ємом 1 літр з паливно-мастильними виробами.

Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Таким чином, враховуючи положення ст. 98 КПК України, вилучені предмети є речовими доказами, тобто знаряддями та предметами вчинення кримінального правопорушення, що зберігають на собі його сліди та містять інші відомості, які можуть бути використані, як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Якщо вилучене майно не арештувати, то наслідком повернення її особі, може бути пошкодження, псування та знищення слідів вчинення кримінального правопорушення..

Враховуючи, що вилучені предмети мають значення в якості речових доказів, та з метою забезпечення доказової бази кримінального провадження шляхом його збереження, у органу досудового розслідування виникла необхідність у накладенні арешту на зазначене майно.

Прокурор в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання за його відсутності, яке просить задовільнити.

Представник власника майна ТОВ "НВП ІСТОК" у судове засідання не з`явився, про місце, день та час судового розгляду справи повідомлений належним чином.

Відповідно до частини 1 ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Згідно з вимогами частини четвертої статті 107 КПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому розгляді фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання та матеріали, якими воно обґрунтоване, приходить до наступного

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

З огляду на вищевикладене, майно, яке було вилучено в ході огляду місця події 09.06.2023 року має важливе доказове значення під час досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000723 від 07.06.2023, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 366, ч.1 ст.204 КК України, зберегло на собі його сліди та може бути використане як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тобто відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України.

Стосовно визначення місця зберігання майна в матеріалах кримінального провадження, слідчий суддя зазначає наступне.

Порядок зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження затверджено Постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012.

Порядок, спосіб зберігання вилученого майна визначено в наказі Генеральної прокуратури України, Міністерства внутрішніх справ, Державної податкової адміністрації України, Служби безпеки України, Верховного Суду України, Державної судової адміністрації від 27.08.2010 N 51/401/649/471/23/125.

Крім цього в Кримінальним процесуальним кодексом України передбачено, що після тимчасового вилучення майна уповноважена службова особа зобов`язана забезпечити схоронність такого майна в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Отже законом визначено відповідальних осіб за збереження вилученого майна, та порядок його зберігання.

При цьому арешт речового доказу здійснено саме з метою забезпечення його збереження у незмінному стані, усунення ризиків зміни речового доказу, знищення чи спотворення відповідних якостей речового доказу, що використовуються під час доказування фактичних обставин, що становлять предмет кримінального провадження.

Таким чином, враховуючи правову підставу для арешту майна, наслідки арешту, завдання кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що незастосування арешту може призвести до приховування, пошкодження, знищення, перетворення та відчуження вищевказаного майна, що може перешкодити кримінальному провадженню, тому вважає, що клопотання необхідно задовольнити та накласти арешт на тимчасово вилучене 09.06.2023 року під час огляду місця події майно, а саме: чотири скляні банки об`ємом 1 літр з паливно-мастильними виробами.

Клопотання про накладення арешту на майно направлено до суду засобами поштового зв`язку з дотриманням строків ч. 5 ст. 171 КПК України.

При цьому слідчий суддя, дотримуючись приписів п.5 ч.2 та ч.4 ст.173 КПК, враховує розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження та застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна.

В той час слідчий суддя звертає увагу, що відповідно до ч.1 ст.174 КПК України якщо в подальшому у застосуванні арешту відпаде потреба, володілець майна може звернутись з відповідним клопотанням про скасування арешту майна до слідчого судді під час досудового розслідування або до суду під час судового провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 98, 131-132, 170-173 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000723 від 07.06.2023, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 366, ч.1 ст.204 КК України задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене 09.06.2023 року під час огляду місця події майно,яке вилучено в автомобілі DAF XF 460 FT, д.н.з. НОМЕР_1 , зеленого кольору, а саме: чотири скляні банки об`ємом 1 літр з паливно-мастильними виробами.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час її постановлення, в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Ухвала підлягає негайному виконанню, оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: ОСОБА_1