Справа № 369/5726/23
Провадження №1-кс/369/1277/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.05.2023 року м. Київ

Слідчий суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , за участю прокурора Києво-Святошинської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання старшого слідчого СВ ВП №1 Бучанського РУП ГУ НП в Київській області ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000564 від 17.04.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України

В С Т А Н О В И В:

Слідчим слідчого відділення поліції №1 Бучанського РУП ГУНП в Київській області розслідується кримінальне провадження № 0000564 від 17.04.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Під час досудового розслідування було встановлено: 17.04.2023 до ВП № 1 Бучанського РУП ГУНП в Київській області надійшло повідомлення про те, що в кімнаті АДРЕСА_1 виявлено труп ОСОБА_5 , 1974 р.н. При огляді трупа були виявлені ознаки насильницької смерті, а саме: поєднана травма голови та живота.

На підставі вказаного вище повідомлення про кримінальне правопорушення 17.04.2023 в період часу з 10 год. 30 хв. по 10 год. 45 хв. за адресою: АДРЕСА_2 в кімнаті № 122 проведено огляд місця події, під час якого у присутності 2-ох понятих було виявлено та вилучено наступні речі:

?папілярні узори пальців рук в кількості 8 штук, які перенесені липкою стрічкою на аркуш формату А-4;

?мобільний телефон в чохлі чорного кольору без розпізнавальних написів;

?наволочки в кількості 2 штук зі слідами бурого кольору схожими на кров;

?простирадло зі слідами бурого кольору схожими на кров;

?кепку чорного кольору;

?недопалок;

?ніж з руків`ям червоного кольору;

?пляшку порожня з написом «Iverioni» об`ємом 0,5 л.;

?скляні стопки в кількості 2 штук;

?гребінець чорного кольору;

?бритву у чорному чохлі;

?зрізи нігтів з правої та лівої руки трупа ОСОБА_5 ;

?змиви з обох рук, шиї та обличчя трупа ОСОБА_5 , які відібрано на ватні палички;

?змив з ліжка на якому виявлено труп ОСОБА_5 , який відібрано на ватну паличку.

Вказані вище виявлені та вилучені речі відповідності до ст. 98 КПК України визнані речовим доказом у даному кримінальному провадженні.

Згідно свідоцтва про право власності на нерухоме майно власником приміщення за адресою: АДРЕСА_2 являється Приватне акціонерне товариство «Фора Рітейл».

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Арешт майна є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до ст. 132 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого загального суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

У даному випадку на вищевказані речі необхідно накласти арешт для запобігання можливості їх відчуження, розпорядження та/або користування пошкодження, псування, зникнення, приховування, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Враховуючи те, що речі були виявлені та вилучені на місці події вказаного вище кримінального правопорушення, мають значення речових доказів, а також беручи до уваги що будуть створені можливості для його пошкодження, приховування, з урахуванням підстав ризиків невжиття заходів забезпечення кримінального провадження та доказів, виникла необхідність у накладенні арешту на нього.

Необхідність в арешті вказаного майна зумовлена насамперед забезпеченням кримінального провадження, адже за результатами досудового розслідування необхідно буде вирішити подальшу долю вказаного речового доказу.

Окрім того, з вище вказаними предметами потрібно провести відповідні експертизи, щоб з`ясувати всі обставини вище вказаної події.

У відповідності із ст. 100 КПК України та нормами Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затверджених Постановою КМУ від 19 листопада 2012 року №1104 умовою зберігання речових доказів повинно бути забезпечення збереження їх істотних ознак та властивостей. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні.

У зв`язку з вищевикладеним, слідча просила суд накласти арешт на аркуш формату А-4 з папілярними узорами пальців рук в кількості 8 штук; мобільний телефон в чохлі чорного кольору без розпізнавальних написів; наволочки в кількості 2 штук зі слідами бурого кольору схожими на кров; простирадло зі слідами бурого кольору схожими на кров; кепку чорного кольору; недопалок; ніж з руків`ям червоного кольору; пляшку порожня з написом «Iverioni» об`ємом 0,5 л.; скляні стопки в кількості 2 штук; гребінець чорного кольору; бритву у чорному чохлі; зрізи нігтів з правої та лівої руки трупа ОСОБА_5 ; на ватні палички зі змивами з обох рук, шиї та обличчя трупа ОСОБА_5 , на ватну паличку, зі змивом з ліжка на якому виявлено труп ОСОБА_5 .

В судове засідання старший слідчий СВ ВП №1 Бучанського РУП ГУ НП в Київській області ОСОБА_4 не з`явилася, про дату, час та місце судового засідання повідомлена належним чином.

Відповідно до ч. 1. ст. 172 КПК України неприбуття осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, просив суд задовольнити його у повному обсязі.

Дослідивши клопотання та надані до нього матеріали, заслухавши думку прокурора, слідчий суддя вважає, що вимоги клопотання слід задовольнити, з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

У даному випадку на вищевказані речі, необхідно накласти арешт для запобігання можливості його пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Метою арешту є збереження вказаного майна як речового доказу в даному кримінальному провадженні, оскільки необхідно встановити чи є вказані речі знаряддям вчинення злочину, а також такі що зберегли на собі сліди вчинення злочину.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Необхідність в арешті вказаного майна зумовлена насамперед забезпеченням кримінального провадження, адже за результатами досудового розслідування необхідно буде вирішити подальшу долю вказаних речових доказів.

У відповідності із ст. 100 КПК України та нормами Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затверджених Постановою КМУ від 19 листопада 2012 року №1104 умовою зберігання речових доказів повинно бути забезпечення збереження їх істотних ознак та властивостей. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні.

Відповідно до ст. 98 Кримінального процесуального кодексу України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

У відповідності до ч. 1 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором.

Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

У відповідності до ч. 2 ст. 167 KПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання, матеріали кримінального провадження, приходить до переконання, що клопотання обґрунтоване та підлягає задоволенню, оскільки існує необхідність збереження речових доказів у кримінальному провадженні.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання - задовольнити.

Накласти арешт на аркуш формату А-4 з папілярними узорами пальців рук в кількості 8 штук; мобільний телефон в чохлі чорного кольору без розпізнавальних написів; наволочки в кількості 2 штук зі слідами бурого кольору схожими на кров; простирадло зі слідами бурого кольору схожими на кров; кепку чорного кольору; недопалок; ніж з руків`ям червоного кольору; пляшку порожня з написом «Iverioni» об`ємом 0,5 л.; скляні стопки в кількості 2 штук; гребінець чорного кольору; бритву у чорному чохлі; зрізи нігтів з правої та лівої руки трупа ОСОБА_5 ; на ватні палички зі змивами з обох рук, шиї та обличчя трупа ОСОБА_5 , на ватну паличку, зі змивом з ліжка на якому виявлено труп ОСОБА_5 .

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Тетяна ДУБАС