Справа №463/4801/23
Провадження №1-кс/463/4053/23
У Х В А Л А

про повернення скарги

13 червня 2023 року слідчий суддя Личаківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , розглянувши матеріали повідомлення (скарги) ОСОБА_2 на недотримання розумних строків, -

встановив:

ОСОБА_2 звернулася до слідчого судді Личаківського районного суду м.Львова із повідомленням (скаргою) на недотримання розумних строків. Подане повідомлення (скарга) не містить прохальної частини, а відтак і відповідної вимоги, яка підлягає дослідженню та вирішенню по суті судом.

Згідно поданого повідомлення (скарги) скаржник зазначає наступне: «Так відповідно до ч. 2 ст. 9 КПК, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень. Скаржимось на бездіяльність слідчого, яка полягає в тому, що слідчий в даному кримінальному провадженні самоусунувся, нічого не вчиняє, а його бездіяльність полягає у вичікуванні спливу строку на досудове розлідування, щоб він в подальшому після спливу даного строку міг спокійно прийняти постанову про закриття кримінального провадження. Зіславшись на те, що він є вільним у виборі способу розслідування. Але незалежність слідчого як процесуальної фігури полягає в тому , щоб на нього не було впливу третіх осіб, а не в тому, щоб не виконувати службові обов`язки та не розслідувати кримінального провадження».

Оглянувши матеріали повідомлення (скарги), вважаю, що її слід повернути скаржнику виходячи з наступних підстав.

Як вбачається з поданих матеріалів скаржник звернулася до суду із повідомленням (скаргою) на недотримання розумних строків.

Положеннями статті 308 КПК України передбачено особливості оскарження недотримання розумних строків під час досудового розслідування. Так, Підозрюваний, обвинувачений, потерпілий, інші особи, права чи законні інтереси яких обмежуються під час досудового розслідування, мають право оскаржити прокурору вищого рівня недотримання розумних строків слідчим, дізнавачем, прокурором під час досудового розслідування. Прокурор вищого рівня зобов`язаний розглянути скаргу протягом трьох днів після її подання і в разі наявності підстав для її задоволення надати відповідному прокурору обов`язкові для виконання вказівки щодо строків вчинення певних процесуальних дій або прийняття процесуальних рішень. Особа, яка подала скаргу, невідкладно письмово повідомляється про результати її розгляду. Службові особи, винні в недотриманні розумних строків, можуть бути притягнуті до відповідальності, встановленої законом.

Аналіз вищенаведеного положення статті 308 КПК України свідчить про те, що таке регулюючи особливості оскарження недотримання розумних строків під час досудового розслідування, закріплює вичерпний перелік суб`єктів звернення із відповідною скаргою (Підозрюваний, обвинувачений, потерпілий, інші особи, права чи законні інтереси яких обмежуються під час досудового розслідування) та суб`єкта, який уповноважений на розгляд таких скарг (прокурор вищого рівня).

Ні в поданому повідомленні (скарзі), ні в долучених до нього документах, скаржник не зазначила жодних обставин, які б свідчили про наявність у неї відповідного процесуального статусу у відповідному кримінальному провадженні, щоб давало право на звернення з відповідною скаргою. Тобто, скаржник не зазначила жодних обставин, які б свідчили, що вона є суб`єктом права на подачу відповідної скарги, як і не зазнали про те, в межах якого кримінального провадження така скарга подається.

Крім того, скаржник не врахувала того, що вказана скарга підлягає розгляду прокурором вищого рівня, і лише за наявності для цього передбачених КПК України підстав, слідчим суддею. Інформації про те, що скаржник зверталася із зазначеною скаргою до прокурора вищого рівня, подане повідомлення (скарга) не містить.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Згідно ч. 1, 3 ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Зважаючи на вищевказані обставини, які перешкоджають суду здійснити розгляд поданої скарги по суті, керуючись принципами змагальності і диспозитивності кримінального процесу, суддя вважає за необхідне повернути скаргу.

Керуючись вимогами статей 22,26,308 КПК України, -

постановив:

матеріали повідомлення (скарги) ОСОБА_2 на недотримання розумних строків - повернути скаржнику.

Слідчий суддя ОСОБА_1