Справа № 461/2849/23
Провадження № 1-кс/461/2212/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.05.2023 р. м. Львів

Слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

з участю:

особи, яка подала скаргу ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Львові скаргу ОСОБА_3 на керівника Львівської обласної прокуратури , яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення, а також на недотримання розумних строків під час досудового розслідування -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернувся до Галицького районного суду м. Львова на керівника Львівської обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення, а також на недотримання розумних строків під час досудового розслідування. Скарга мотивована тим, що він звернутався до керівника Львівської обласної прокуратури з заявою, в якій просив внести до ЄРДР відомості про кримінальне правопорушення, вчинене суддями Восьмого апеляційного адміністративного суду, однак цього не було зроблено. Також вказує, що він звертався до керівника Львівської обласної прокуратури зі скаргою, в порядку ст. 308 КПК України, про забезпечення дотримання розумних строків органами досудового розслідування, однак така скарга не розглянута.

ОСОБА_3 в судовому засіданні підтримав скаргу. Просив задоволити таку з мотивів наведених у ній.

Представник Львівської обласної прокуратури в судове засідання не прибув. Належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи шляхом направлення повідомлення на офіційну електронну адресу.

Заслухавши пояснення скаржника, вивчивши скаргу та надані матеріали, слідчий суддя прийшов до наступного висновку.

З досліджених матеріалів вбачається, що ОСОБА_3 звертався до Львівської обласної прокуратури із заявою про вчинення кримінального правопорушення. Заявник просив внести до ЄРДР відомості про кримінальне правопорушення, вчинене суддями Восьмого апеляційного адміністративного суду. З пояснень ОСОБА_3 в судовому засіданні вбачається його незгода з процесуальними рішення суддів під час здійснення ними правосуддя.

Листом від 14.04.2023 заяву ОСОБА_3 скеровано в Територіальне управління Державного бюро розслідувань, розташоване у місті Львові, керівнику Галицької окружної прокуратури міста Львова та Керівнику Франківської окружної прокуратури м. Львова.

Згідно листа Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові, ОСОБА_3 повідомлено, що викладені у його зверненні доводи перевірено у повному обсязі, водночас об`єктивних даних, які б свідчили про вчинення кримінального правопорушення, відносно до компетенції ДБР, не встановлено, у зв`язку із чим, відсутні підстави для внесення відомостей до ЄРДР.

Положення ч.1 ст.214 КПК України зобов`язують слідчого, прокурора невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Такий обов`язок слідчого і прокурора визначено ч. 1 ст. 2 КК України, оскільки підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про вчинення злочину є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, - вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань і щодо них не повинно проводитися досудове розслідування.

При безпідставно ініційованому досудовому розслідуванні порушується гарантія недоторканності суддів і їх незалежності у виконанні професійних обов`язків, спроба втручання у здійснення правосуддя неупередженим, безстороннім і справедливим судом.

Частиною 2 ст. 126 Конституції України визначено гарантії незалежності і недоторканності суддів, згідно з якими вплив на суддів у будь-який спосіб забороняється, що означає заборону будь-яких дій стосовно суддів незалежно від форми їх прояву з боку державних органів, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб, установ, організацій, громадян та їх об`єднань, юридичних осіб з метою перешкодити виконанню суддями професійних обов`язків чи схилити їх до винесення неправосудного рішення. Заборона впливу на суддів у будь-який спосіб поширюється на весь час обіймання ними посади судді.

Конституційний Суд України у своїх рішеннях від 24 червня 1999 р. № 6-рп/99 (справа про фінансування судів), від 20 березня 2002 р. № 5-рп/2002 (справа щодо пільг, компенсацій і гарантій), від 1 грудня 2004 р. № 19-рп/2004 (справа про незалежність суддів як складову їхнього статусу), від 1 грудня 2004 р. № 20-рп/2004 (справа про зупинення дії або обмеження пільг, компенсацій і гарантій), від 11 жовтня 2005 р. № 8-рп/2005 (справа про рівень пенсії і щомісячного довічного грошового утримання), від 18 червня 2007 р. № 4-рп/2007 (справа про гарантії незалежності суддів), від 22 травня 2008 р. № 10-рп/2008 (справа щодо предмета та змісту закону про Державний бюджет України), від 3 червня 2013 р. № 3-рп/2013 (справа щодо змін умов виплати пенсій і щомісячного довічного грошового утримання суддів у відставці) послідовно підтвердив викладені ним правові позиції щодо гарантій незалежності суддів з урахуванням міжнародних стандартів, закріплених у Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 р., ратифікованій Верховною Радою України 17 липня 1997 р., та в низці інших міжнародних документів, а саме: "Основні принципи незалежності судових органів", ухвалені резолюціями 40/32 від 29 листопада 1985 р. та 40/146 від 13 грудня 1985 р. Генеральної Асамблеї ООН, "Процедури ефективного здійснення Основних принципів незалежності судових органів", затверджені 24 травня 1989 р. Резолюцією 1989/60 Економічної і Соціальної Ради ООН, Європейська хартія "Про статус суддів" від 10 липня 1998 р., Рекомендації № (94) 12 Комітету міністрів Ради Європи "Незалежність, дієвість та роль суддів" від 13 жовтня 1994 р. та інших.

Зокрема, у справі за конституційним поданням Верховного Суду України про офіційне тлумачення положень ч.ч. 1, 2 ст. 126 Конституції України та ч. 2 ст. 13 Закону України "Про статус суддів" (справа про незалежність суддів як складову їхнього статусу) від 1 грудня 2004 р. № 19-рп/2004 Конституційний Суд України визначив, що "недоторканність суддів - один із елементів їхнього статусу. Вона не є особистим привілеєм, а має публічно-правове призначення - забезпечити здійснення правосуддя неупередженим, безстороннім і справедливим судом".

Разом з тим відповідно до положення ч. 1 цієї статті Конституції України недоторканність суддів як гарантія їхньої незалежності у виконанні професійних обов`язків може не обмежуватися обсягом, визначеним у ч. 3 статті 126 Конституції України.

Додаткові гарантії незалежності і недоторканності суддів, крім уже передбачених Конституцією України, можуть встановлюватися також законами. Не допускається зниження рівня гарантій незалежності і недоторканості суддів в разі прийняття нових законів або внесення змін до чинних законів.

Згідно з положенням ч.2 ст.22 Конституції України конституційні права і свободи гарантуються і не можуть бути скасовані. Це стосується і визначеного ст.55 Конституції України права на судовий захист. Зниження рівня гарантій незалежності суддів опосередковано може призвести до обмеження можливостей реалізації права на судовий захист (п.п. 1.2, 1.3, 4.2, 4.3). Аналогічні роз`яснення змісту гарантій незалежності й недоторканності суддів надано у постанові Пленуму Верховного Суду України "Про незалежність судової влади" від 13 червня 2007 р.

Забезпечення права на апеляційний перегляд справи, та у визначених законом випадках, на касаційне оскарження судового рішення є одним з основних засад судочинства, встановлених статтею 129 Конституції України.

Втім, як правило, заяви про вчинення суддею злочину у вигляді, на думку заявника, ухвалення суддею відповідного судового рішення, викликані просто незгодою заявника з прийнятим рішенням, або бажанням таким чином вплинути на результат розгляду справи поза межами встановленої судової процедури.

Це є прямим тиском на суд, втручанням у здійснення правосуддя та прямо порушує норми Конституції України, суперечить Основним принципам незалежності судових органів, схвалених резолюціями 40/32 та 40/146 Генеральної Асамблеї ООН від 29.11.1985 року та 13.12.1985 року щодо гарантування засад незалежності судових органів.

Водночас, як зазначено вище, що стосується законодавчої процедури розгляду таких заяв правоохоронними органами, то після отримання відповідної заяви, згідно до статті 214 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК), слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання такої заяви, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Аналогічна норма міститься і у Положенні про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженому наказом Генеральної прокуратури України №139 від 06 квітня 2016 року.

Так, згідно п.1 розділу 3 зазначеного вище Положення, внесення відомостей до Реєстру здійснюється з дотриманням строків, визначених КПК України та цим Положенням, а саме заява, повідомлення про вчинені кримінальні правопорушення у термін, визначений частиною першою статті 214 КПК України.

Крім того, норми чинного КПК не передбачають жодної гарантії для захисту своїх прав особою, щодо якої кримінальне провадження може бути розпочате безпідставно.

Наявність в чинному КПК спрощеного порядку прийняття та реєстрації всіх без винятку заяв та повідомлень про кримінальні правопорушення (дійсних чи надуманих) може зробити можливим внесення будь-якої інформації до ЄРДР і відкриття, іноді безпідставного, кримінального провадження.

Отже, досудове розслідування розпочинається вже з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

В свою чергу, здійснення органами досудового розслідування слідчих дій в рамках розпочатого досудового розслідування щодо надання оцінки законності судового рішення та витребування пояснень у суддів з приводу ухваленого рішення тощо при явному зловживанні учасником процесу свого законодавчого права на оскарження такого рішення до вищої інстанції не узгоджується та прямо протирічить положенням статті 124 Конституції України, оскільки делегування функцій судів, а також привласнення цих функцій іншими органами чи посадовими особами не допускаються.

Згідно з правовим висновками, викладеним у Рекомендації CM/Rec (2010) 12 Комітету Міністрів Ради Європи від 17 листопада 2010 року, - судді не зобов`язані роз`яснювати, якими переконаннями вони керувалися при прийнятті судових рішень (п. 15 (Рекомендація № CM/REC(2010)12)).

Ініціювання кримінального переслідування судді у згаданому контексті є способом незаконного впливу на суд,

Така ситуація є особливо загрозливою для засад демократичного устрою, забезпечення прав та свобод людини і громадянина через можливе зниження їх рівня захисту судом, особливо з огляду на те, що ухвалення позитивного рішення може бути тільки на користь однієї сторони судового процесу, а інша завжди буде незадоволена результатом розгляду справи. Якщо по кожній справі за заявою незадоволеної сторони будуть внесені відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочато розслідування у відношенні судді, то судді, здійснюючи правосуддя, фактично весь час будуть перебувати під психологічним тиском та тільки те і робити, що надавати пояснення, що є порушенням конституційних гарантій незалежності судової влади та реалізації права на справедливий суд незалежним і безстороннім судом.

Суддя у своїй діяльності щодо здійснення правосуддя є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання. Суддя здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права. Втручання у діяльність судді щодо здійснення правосуддя забороняється і має наслідком відповідальність, установлену законом.

Будь-яких конкретних відомостей про вчинення суддями Восьмого апеляційного адміністративного суду кримінального правопорушення при розгляді справи заявник не навів. Сама по собі незгода з зазначеними в судовому рішенні обставинами не є підставою для внесення в ЄРДР відомостей про вчинення кримінального правопорушення.

Крім цього, прокурор правомірно не вніс стосовно суддів відомості до ЄРДР з підстав зазначених вище.

Тому правові підстави для внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про вчинення кримінального правопорушення за скаргою ОСОБА_3 відсутні.

Крім цього, не підлягає задоволенню вимога ОСОБА_3 про зобов`язання керівника Львівської обласної прокуратури вжити заходів щодо дотримання розумних строків органом досудового розслідування, з наступних підстав.

ОСОБА_3 звернувся до Керівника Львівської обласної прокуратури зі скаргою в порядку ст. 308 КПК України від 22 березня 2023 року, в якій просив забезпечити дотримання розумних строків органом досудового розслідування Львівським РУП № 2 та № 1.

Згідно п.п. 1, 9-1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені: бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк; рішення прокурора про відмову в задоволенні скарги на недотримання розумних строків слідчим, прокурором під час досудового розслідування.

Згідно ч. 1, 2 ст. 308 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, потерпілий, інші особи, права чи законні інтереси яких обмежуються під час досудового розслідування, мають право оскаржити прокурору вищого рівня недотримання розумних строків слідчим, дізнавачем, прокурором під час досудового розслідування. Прокурор вищого рівня зобов`язаний розглянути скаргу протягом трьох днів після її подання і в разі наявності підстав для її задоволення надати відповідному прокурору обов`язкові для виконання вказівки щодо строків вчинення певних процесуальних дій або прийняття процесуальних рішень. Особа, яка подала скаргу, невідкладно письмово повідомляється про результати її розгляду.

Відповідно до ч. 3 ст. 17 Закону України «Про прокуратуру» прокурорами вищого рівня для прокурорів, у тому числі прокурорів - стажистів окружних прокуратур, керівників та заступників керівників підрозділів окружної прокуратури є керівник окружної прокуратури чи його перший заступник або заступник відповідно до розподілу обов`язків.

Таким чином, прокурорами вищого рівня для прокурорів Галицької окружної прокуратури м. Львова є керівник прокуратури, його перший заступник та заступник, які уповноважені розглядати скарги щодо недотримання розумних строків, згідно з вимогами ст. 308 КПК України.

Як вбачається з матеріалів справи Львівською обласною прокуратурою скаргу ОСОБА_3 від 22.03.2023 року направлено в Галицьку окружну прокуратуру міста Львова для організації розгляду даної скарги в межах компетенції.

Листом заступника керівника Галицької окружної прокуратури міста Львова ОСОБА_4 від 14.04.2023, ОСОБА_3 повідомлено, що з метою забезпечення розумних строків досудового розслідування вказаного кримінального провадження, 13 квітня 2023 року процесуальним прокурором надано письмові вказівки щодо подальшого обсягу слідчих (розшукових) дій, які перебувають на виконанні.

Таким чином, відсутні правові підстави для задоволення скарги в цій частині, оскільки з вищенаведеного не вбачається бездіяльність керівника Львівської обласної прокуратури.

Враховуючи вищенаведене, слідчий суддя приходить до висновку, що скарга є необґрунтованою і не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 303-307, 369, 376 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні скарги ОСОБА_3 на керівника Львівської обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення, а також на недотримання розумних строків під час досудового розслідування.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Апеляційного суду Львівської області протягом п`яти днів з дня її оголошення .

Слідчий суддя ОСОБА_1