Провадження № 1-кс/686/5913/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 липня 2023 року м. Хмельницький

Слідча суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , ознайомившись із клопотанням прокурора Окружної прокуратури міста Хмельницького ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0002428,

встановила:

11.07.2023 року прокурор Окружної прокуратури міста Хмельницького ОСОБА_2 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду з клопотанням про накладення арешту на: сукню сірого кольору розміром «L», босоніжки на танкетці чорного кольору з квітками розміру 38; мобільний телефон марки «Хіоmі» моделі «Redmi 8» чорного кольору в чохлі силіконовому чорного кольору, ІМЕI 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 , серійний номер НОМЕР_3 з сім-карткою «Київстар» с/п НОМЕР_4 ; сім-картку мобільного оператора «Київстар» з позначеннями НОМЕР_5 , з позбавленням права на відчуження, розпорядження та користування.

07.07.2023 відомості про дане кримінальне правопорушення внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002428, попередня правова кваліфікація ч. 4 ст. 185 КК України.

Дослідивши наявні матеріали, приходжу до висновку, що клопотання підлягає поверненню, у зв`язку із наступним.

З матеріалів клопотання убачається, що «07 липня 2023 року близько 14 год. 00 хв., ОСОБА_3 , перебуваючи в приміщенні сауни-готелю « ІНФОРМАЦІЯ_1 », що по вул. Львівське шосе, 20/1 у м. Хмельницькому, помітила на тумбі під телевізором мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi 8», чорного кольору та прийняла рішення вчинити крадіжку вказаного мобільного телефону з метою власного збагачення.

Тоді ж, з метою реалізації свого злочинного умислу, спрямованого на таємне викрадення чужого майна, переконавшись що за її діями ніхто не спостерігає, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, розуміючи що в країні діє воєнний стан, введений Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», передбачаючи та бажаючи настання суспільно небезпечних наслідків, з метою особистого збагачення, з корисливих мотивів, діючи умисно, таємно, викрала з приміщення сауни-готелю «Амстердам» мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi 8», чорного кольору, ІМЕI 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 , в середині якого знаходилась сім-карта мобільного оператора Київстар з позначенням НОМЕР_5 , вартістю 3000 грн., який заховала собі під одяг та покинула приміщення сауни-готелю «Амстердам».

Після чого ОСОБА_3 разом із викраденим майном покинула приміщенні сауни-готелю «Амстердам», що по вул. Львівське шосе, 20/1 у м. Хмельницькому та в подальшому розпорядилася викраденим майном на власний розсуд.

Вказаними умисними протиправними діями ОСОБА_3 , спричинила потерпілій ОСОБА_4 майнової шкоди на загальну суму 3000 гривень.

Відомості про вказане кримінальне правопорушення Хмельницьким РУП ГУНП в Хмельницькій області 07.07.2023 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002428 за ознаками вчинення кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України та розпочато досудове розслідування, яке доручено СВ Хмельницького РУП.

07.07.2023 ОСОБА_3 було затримано в порядку ст. 208 КПК України. В ході затримання у гр. ОСОБА_3 було виявлено та вилучено сукню сірого кольору розміром «L», босоніжки на танкетці чорного кольору з квітками розміру 38, мобільний телефон марки «Xiaomi» моделі «Redmi 8» чорного кольору в чохлі силіконовому чорного кольору, ІМЕI 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 , серійний номер НОМЕР_3 з сім-карткою «Київстар» с/п НОМЕР_4 , сім-картку мобільного оператора «Київстар» з позначеннями НОМЕР_5 .

07.07.2023 постановою слідчого вищевказані вилучені речі було визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0002428».

Відповідно до вимог ст.41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року № 3477-IV, передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Стаття 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини передбачає, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06 листопада 2008 року вказувалося на порушення ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Так, при розгляді клопотання про накладення арешту на майно в порядку ст.ст. 170-173 КПК України, слідчий суддя для прийняття законного та обґрунтованого рішення повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для арешту майна або відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або інших осіб можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому КПК порядку.

Згідно із п. 1 ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна.

Згідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

У даному випадку клопотання прокурора не містить жодних доводів щодо необхідності накладення арешту на сукню сірого кольору розміром «L», босоніжки на танкетці чорного кольору з квітками розміру 38, ураховуючи, що відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені за ч. 4 ст. 185 КПК України за фактом крадіжки мобільного телефону, а саме: мобільного телефону марки «ХІАОМІ REDMI 8».

У клопотанні не зазначено підстав для застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження щодо сукні сірого кольору розміром «L», босоніжок на танкетці чорного кольору з квітками розміру 38, тобто не обґрунтовано необхідності накладення арешту на сукню сірого кольору розміром «L», босоніжки на танкетці чорного кольору з квітками розміру 38 в контексті їх відповідності критеріям речових доказів, визначеним ст. 98 КПК України.

Разом із тим, прокурор у своєму клопотанні зазначає, що вилучені речі постановою слідчого 07.07.2023 визнано речовими доказами, однак до клопотання долучено дві постанови про визнання речей речовими доказами від 07 та від 08 липня 2023, жодна з яких не містить у переліку речей, які визнано речовими доказами, тих, на які прокурор просить накласти арешт.

Відповідно до ч.3 ст.172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

За таких обставин клопотання прокурора про арешт майна не може бути розглянуто по суті і підлягає поверненню прокурору.

Керуючись ст.ст.171-173 КПК України, слідча суддя

постановила:

Клопотання прокурора Окружної прокуратури міста Хмельницького ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0002428 повернути прокурору.

Встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

Роз`яснити прокурору, що у разі повернення клопотання про арешт майна прокурору, тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідча суддя