ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-кп/803/2876/23 Справа № 214/4857/22 Суддя у 1-й інстанції - ОСОБА_1 Суддя у 2-й інстанції - ОСОБА_2
УХВАЛА

09 серпня 2023 року м.Кривий Ріг

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

при секретарі ОСОБА_5 ,

за участю прокурора ОСОБА_6

захисника ОСОБА_7 ,

обвинуваченого ОСОБА_8

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відео конференції клопотання захисника ОСОБА_7 про надання дозволу на перебування обвинуваченого під час судового засідання поза межами скляної огорожі, у провадженні за апеляційними скаргами обвинуваченого та його захисника ОСОБА_7 на ухвалу Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 20 липня 2023 року про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_8 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України, -

ВСТАНОВИЛА:

В судовому засіданні захисник ОСОБА_7 , який діє в інтересах обвинуваченого ОСОБА_8 заявив клопотання про надання дозволу обвинуваченому під час розгляду клопотання перебувати поруч з його захисником поза межами скляної огорожі. Клопотання обґрунтовано тим, що підозрюваний перебуває за скляною огорожею, що порушує його право на захист, є перешкодою для спілкування із захисником та використання письмових записів.

Заслухавши суддю-доповідача, обвинуваченого ОСОБА_8 та його захисника ОСОБА_7 , які підтримали доводи свого клопотання, думку прокурора ОСОБА_6 , який заперечував проти доводів клопотання захисника, перевіривши клопотання та обговоривши його доводи, колегія суддів приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 2 ст. 29 Конституції України ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше, як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Згідно з положеннями ч. 3 ст. 318 КПК України, судове засідання відбувається у спеціально обладнаному приміщенні - залі судових засідань.

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Кривий Ріг Дніпропетровської області від 20 липня 2023 року, продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, обвинуваченому, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України, ОСОБА_8 .

Запобіжний захід у виді тримання під вартою завжди пов`язаний з обмеженням основних прав та свобод людини та громадянина, гарантованих Конституцією України, Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод, серед яких свобода пересування, вільний вибір місця проживання, право вільно залишати територію України недоторканість особи.

Відповідно до п. 11 Інструкції з організації конвоювання та тримання в судах обвинувачених (підсудних), засуджених за вимогою судів, затвердженої Наказом Міністерства внутрішніх справ України, Міністерства юстиції України, Верховного Суду України, Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, Державної судової адміністрації України, Генеральної прокуратури України від 26.05.2015 року № 613/785/5/30/29/67/68, у залі судового засідання місце для тримання обвинувачених (підсудних), засуджених обладнується загородженнями відповідно до вимог ДБН.

В залі судових засідань ОСОБА_8 утримується у скляній кабіні, а не у металевій клітці.

Відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Згідно із загальними принципами застосування ст. 3 Конвенції щодо утримання обвинувачених у скляних кабінах чи огорожах під час судових засідань, сформульованими у прецедентній практиці ЄСПЛ, стаття 3 Конвенції містить абсолютну заборону катування та нелюдського чи такого, що принижує гідність, поводження або покарання.

Колегія суддів звертає увагу, що вид і форма скляної кабіни є такою, що дозволяє обвинуваченому безперешкодно спілкуватись із захисником та отримувати правову допомогу, передавати документи, спілкуватись з іншими учасниками кримінального провадження та судом. Працівники конвою не перешкоджають можливості спілкування обвинуваченого із вказаними особами, в тому числі із захисником.

Захисник знаходиться у безпосередній близькості з місцем утримання обвинуваченого ОСОБА_8 , та має можливість спілкуватися з підзахисним, при чому інші учасники кримінального провадження та служба конвою перебувають на відстані, що забезпечує можливість обвинуваченому конфіденційно спілкуватися зі своїм захисником та отримувати правову допомогу.

Обвинувачений у скляній кабіні перебуває самостійно та має достатньо місця для того, щоб розкласти документи та робити необхідні нотатки.

Відповідно до п. 79 рішення ЄСПЛ Справа "Харченко проти України" (Заява N 40107/02) від 10.02.2011 року, суд нагадує, що питання про те, чи є тривалість тримання під вартою обґрунтованою, не можна вирішувати абстрактно. Воно має вирішуватися в кожній справі з урахуванням конкретних обставин, підстав, якими національні органи мотивували свої рішення, та належно задокументованих фактів, на які посилався заявнику своїх клопотаннях про звільнення з-під варти. Таке, що продовжується, тримання під вартою може бути виправданим у тій чи іншій справі лише за наявності специфічних ознак того, що цього вимагають істинні вимоги публічного інтересу, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважують правило поваги до особистої свободи (див., серед інших джерел, рішення у справі "Лабіта проти Італії"

Як зазначено Верховним Судом в ухвалі від 27.05.2019, постановленій у справі №766/22242/17, згідно із загальними принципами застосування ст. 3 Конвенції щодо утримання обвинувачених у скляних кабінах чи огорожах під час судових засідань, сформульованими ЄСПЛ в рішеннях від 04 жовтня 2016 року «Ярослав Бєлоусов проти Росії» та від 17 липня 2018 року «Марія Альохіна проти Росії», стаття 3 Конвенції містить абсолютну заборону катування та нелюдського чи такого, що принижує гідність, поводження або покарання. Проте для того, щоб підпадати під сферу дії статті 3 Конвенції, жорстоке поводження повинно досягти певного мінімального рівня жорстокості. Оцінка цього мінімуму є відносною, вона залежить від усіх обставин справи.

У контексті заходів щодо забезпечення судового засідання ЄСПЛ наголосив, що ув`язнення в металевій клітці суперечить статті 3, враховуючи її об`єктивно принижуючу природу. Однак, розміщення підсудних за скляними перегородками або в скляних кабінах само по собі не включає елемента приниження, достатнього для досягнення мінімального рівня суворості, хоча цей рівень може бути досягнутий, якщо обставини ув`язнення заявників, взяті в цілому, спричиняють їм страждання або труднощі такої інтенсивності, що перевищують неминучий рівень страждань, властивих утриманню.

Враховуючи, що ОСОБА_8 перебуває не в металевій клітці, а у скляній кабіні, яка не сковує його рухів та дозволяє обвинуваченому безперешкодно спілкуватись із захисником, колегія суддів не вбачає приниження людської гідності, через сам факт перебування у такій кабіні.

Захисником не наведено переконливих аргументів, які б указували на те, що умови перебування його в судових засіданнях суперечать ст. 3, 5, 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Разом з цим, колегія суддів звертає увагу, що у рішенні у справі «Рамішвілі та Кохреїдзе проти Грузії» ЄСПЛ вказував, що слід брати до уваги міркування безпеки, оскільки безпека в залі суду є умовою справедливого судового розгляду.

Так, ОСОБА_8 обвинувачується в особливо тяжкому злочині проти основ національної безпеки України, який скоїв у період запровадження воєнного стану та за який передбачено покарання у виді довічного позбавлення волі.

За таких обставин суд дійшов висновку, що факт перебування ОСОБА_8 під час судового провадження розгляду апеляційної скарги на ухвалу про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, в скляній кабіні не включає елемента приниження, достатнього для досягнення мінімального рівня суворості, не спричиняє йому страждання або труднощі такої інтенсивності, що перевищують неминучий рівень страждань, властивих утриманню, не порушує право обвинуваченого на захист, оскільки останній має можливість безперешкодного спілкування із захисником, в тому числі в ході судового засідання, має можливість робити нотатки та записи, необхідні для реалізації вказаного права, тобто має можливість ефективно здійснювати свій захист.

Вищенаведене свідчить, що такий захід безпеки, як перебування обвинуваченого ОСОБА_8 в скляній кабіні, є пропорційним обмеженням його прав як особи, що утримується під вартою, здійснюється відповідно до закону, переслідує легітимну мету та є необхідним у демократичному суспільстві.

Крім того, начальник конвойної служби пояснив, що не має права виводити обвинуваченого зі скляної кабіни та тримати в залі судового засідання з метою безпеки учасників судового розгляду.

За таких обставин відсутні підстави для задоволення клопотання захисника ОСОБА_7 про забезпечення можливості перебування його під час судового засідання поза межами місця для утримання осіб, які тримаються під вартою.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 2, 9, 318, 369-372 КПК України, колегія суддів -

ПОСТАНОВИЛА:

Залишити без задоволення клопотання захисника ОСОБА_7 про надання дозволу на перебування обвинуваченого ОСОБА_8 під час судового засідання поза межами скляної огорожі.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Судді