Справа № 461/4295/23
Провадження № 1-кс/461/2897/23
У Х В А Л А

Іменем України

31.05.2023 року м. Львів

Слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Львові скаргу журналіста кореспондента Друкованого засобу масової інформації «Багнет Нації» ОСОБА_4 на бездіяльність уповноважених осіб Управління служби безпеки України у Львівській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді зі скаргою на бездіяльність уповноважених осіб Управління служби безпеки України у Львівській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за заявою журналіста кореспондента Друкованого засобу масової інформації «Багнет Нації» ОСОБА_4 від 23.05.2023 року.

Свої доводи мотивує тим, що 23.05.2023 року журналіст кореспондент Друкованого засобу масової інформації «Багнет Нації» ОСОБА_4 звернувся Управління служби безпеки України у Львівській області із заявою про вчинення кримінального правопорушення, яку скерував на офіційну електронну адресу ІНФОРМАЦІЯ_1 Заява про кримінальне правопорушення вмотивована тим, що на думку заявника, відносно нього у змові групою осіб повноваженими/фізичними особами а саме суддею Сколівського районного суду Львівської області ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , адвокатом ОСОБА_7 , перешкоджання законній діяльності журналіста, яка полягає в незаконному поданні до Сколівського районного суду Львівської області позову від 07.07.2022 року, який було отримані заявником ОСОБА_8 02.08.2022 року про захист честі, гідності і ділової репутації у справі №453/732/22, що мають ознаки складу кримінальних правопорушень передбачених ч.ч.3,4 ст. ст. 27, 28 , ч.ч.1, ст. ст. 109, 111 КК України. Проте, станом на день звернення з даною скаргою, жодного рішення про реєстрацію заяви в Єдиному реєстрі досудових розслідувань заявником отримано не було. Вважає таку бездіяльність незаконною, та просить зобов`язати уповноважених осіб Управління служби безпеки України у Львівській області внести зазначені ним відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

ОСОБА_4 подав заяву про слухання справи за його відсутності, скаргу підтримав повністю, з мотивів, викладених у такій, просив задовольнити повністю.

Слідчий ОСОБА_3 у судовому засіданні проти скарги заперечив, зазначив, що викладених у заяві ОСОБА_9 відомостей недостатньо для прийняття рішення щодо наявності достатніх та достовірних даних щодо обставин, які можуть свідчити про вчинення кримінальних правопорушень, зокрема таких, що віднесені до підслідності слідчих органів безпеки, у зв`язку із чим підстави для внесення відомостей до ЄРДР відсутні. Також зазначив, що заяву ОСОБА_9 скеровано за належністю в ТУ ДБР розташованому у м. Львові для розгляду та прийняття рішення по суті №62/6-Я-378/14.

Заслухавши пояснення слідчого, перевіривши матеріали скарги, слідчий суддя приходить до висновку, що скаргу слід задовольнити, розгляд скарги здійснити у відсутності сторін, які належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи, враховуючи також обмежені законом строки розгляду даної категорії справ.

Відповідно до ст. 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження у суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Саме у запроваджені механізму реального захисту громадянами своїх прав у суді полягає здійснення функцій правової держави та її утвердження як такої.

В силу положень пункту 18 ч. 1 ст. 3 КПК України слідчий суддя суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, та у випадку, передбаченому статтею 247 цього Кодексу, - голова чи за його визначенням інший суддя відповідного апеляційного суду. Слідчий суддя (слідчі судді) у суді першої інстанції обирається зборами суддів зі складу суддів цього суду.

Можливість оскарження рішень, дій чи бездіяльності дізнавача, слідчого чи прокурора є одним з елементів судового контролю за стадією досудового розслідування кримінальних проваджень.

Відповідно до пункту 5 ч. 1 ст. 3 КПК України, досудове розслідування стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Відповідно до ст. 3 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», завданням суду є здійснення правосуддя на засадах верховенства права, забезпечення кожному права на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією та законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною радою України.

Статтею 24 КПК України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності дізнавача, слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч. 1 ст. 303 КПК України.

Згідно з пунктом 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Вищезазначена бездіяльність виникає у зв`язку з невиконанням слідчим, дізнавачем чи прокурором передбаченого ч. 1 ст. 214 КПК України обов`язку внести відомості про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, і таким чином розпочати проведення досудового розслідування за відповідними фактами.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Згідно з ч. 2 ст. 214 КПК України, досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

За змістом пункту 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, до Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела. При цьому, об`єктивними даними, які можуть свідчити про наявність ознак злочину є відомості, що підтверджують реальність конкретної події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення).

Вказані положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому наявність фактичних даних, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, має бути критерієм внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань та початку досудового розслідування.

Підпунктом 2 пункту 1 розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генеральної Прокуратури України від 30 червня 2020 року № 298, передбачено, що відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини 5 статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Вищевказані норми вказують на те, що до ЄРДР вноситься не будь-яке повідомлення чи заява, а заява чи повідомлення, яка містить короткий виклад обставин, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення, тобто суспільно небезпечного винного діяння (дія або бездіяльність) вчиненого суб`єктом злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину), якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає то вони не можуть вважатися такими, які відповідають вимогам ст. 214 КПК України і які повинні бути внесені до ЄРДР.

Для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами Єдиного реєстру досудових розслідувань такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті Кримінального кодексу України).

Таким чином, не всі повідомлення з якими звертаються особи до органів досудового розслідування підлягають реєстрації за правилами встановленими ст. 214 КПК України, а тільки ті, які містять обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, або містити короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Бездіяльність в сенсі кримінального процесуального кодексу України може мати місце лише у разі - надходження заяви про вчинення кримінального правопорушення до суб`єкта, який наділений відповідними повноваженнями вносити дані до ЄРДР: наявність в заяві інформації, яка свідчить про ознаки кримінального правопорушення; невнесення відомостей за заявою, яка надійшла уповноваженому суб`єкту і містить ознаки кримінального правопорушення, протягом 24 годин.

З наведених положень вбачається, що слідчий та прокурор хоча і не проводять до моменту внесення відомостей у Єдину реєстрі досудових розслідувань перевірку обставин, викладених у заяві, однак аналізують її зміст, і саме ця інформація дає змогу визначити, чи містить заява достатньо відомостей про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до статті 11 КК України, кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Слідчим суддею встановлено, що 23.05.2023 року журналіст кореспондент Друкованого засобу масової інформації «Багнет Нації» ОСОБА_4 звернувся Управління служби безпеки України у Львівській області із заявою про вчинення кримінального правопорушення, яку скерував на офіційну електронну адресу . Заява про кримінальне правопорушення вмотивована тим, що на думку заявника, відносно нього у змові групою осіб повноваженими/фізичними особами а саме суддею Сколівського районного суду Львівської області ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , адвокатом ОСОБА_7 , перешкоджання законній діяльності журналіста, яка полягає в незаконному поданні до Сколівського районного суду Львівської області позову від 07.07.2022 року, який було отримані заявником ОСОБА_8 02.08.2022 року про захист честі, гідності і ділової репутації у справі №453/732/22, що мають ознаки складу кримінальних правопорушень передбачених ч.ч.3,4 ст. ст. 27, 28 , ч.ч.1, ст. ст. 109, 111 КК України.

Проаналізувавши подану заяву про вчинення кримінального правопорушення від 23.05.2023 року встановлено, що така не містить жодних обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення або короткого викладу обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення. Доводи заявника зводяться до того, що ним отримано з Сколівського районного суду Львівської області копію позовної заяви у справі №453/732/22 про захист, честі, гідності і ділової репутації. Тобто обставинами, які, як вважає скаржник, є кримінальним правопорушенням це відкриття провадження у справі, в межах цивільного судочинства.

Враховуючи викладене, суд дослідивши скаргу та заяву ОСОБА_4 від 23.05.2023 року про вчинення кримінального правопорушення, приходить до обґрунтованого висновку, що така заява носить узагальнений характер, скаржником не наведено ні в скарзі ні в заяві про вчинення кримінального правопорушення жодних обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, чи короткого викладу обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, такі дані викладені в формі не згоди з процесуальними діями позивачів та суду в рамках цивільного судочинства.

Такі обставини не є і не можуть слугувати підставами для внесення відомостей до ЄРДР, оскільки не містять жодних обставин і даних про ознаки вчинення кримінального правопорушення.

Сама тільки назва заяви про вчинення кримінального правопорушення без зазначення в ній жодних обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення та ознак вчинення кримінального правопорушення не може слугувати підставою для внесення відомостей до ЄРДР.

Таким чином аналізом вказаної заяви встановлено, що ОСОБА_4 не згідний із процесуальними питаннями сторони по справі, які виникли в рамках розгляду Сколівським районним судом Львівської області цивільної справи де він є учасником судового процесу.

Враховуючи викладене у своїй сукупності, слідчий суддя приходить до обґрунтованого висновку про відсутність підстав для задоволення скарги.

Відповідно до ч. 1 ст. 307 КПК України, за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора постановляється ухвала, яка, згідно з частиною 2 цієї статі, може бути про: скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмовити у задоволенні скарги.

Керуючись статтями 3, 9, 107, 214, 303-307, 309, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

У задоволенні скарги журналіста кореспондента Друкованого засобу масової інформації «Багнет Нації» ОСОБА_4 на бездіяльність уповноважених осіб Головного управління Національної поліції у Львівській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - відмовити.

Ухвала слідчого судді на виконання вимог ч. 3 ст. 309 КПК України, є остаточною та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Повний текст ухвали складено 31 травня 2023 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1