УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 червня 2023 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщені суду клопотання прокурора другого відділу процесуального керівництва при провадженні досудового розслідування територіальними органами поліції та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю, Київської міської прокуратури ОСОБА_6 ,

про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Львова, громадянина України, з вищою освітою, одруженого, маючого неповнолітню дитину 2007 року народження, працюючого на посаді провідного майстра сцен Національного драматичного театру ім. І. Франка, народного артиста України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286-1 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному 05.04.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000460,

установив:

01.06.2023 до Шевченківського районного міста Києва надійшло клопотання прокурора другого відділу процесуального керівництва при провадженні досудового розслідування територіальними органами поліції та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю, Київської міської прокуратури ОСОБА_6 , про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286-1 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному 05.04.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000460.

Обґрунтовуючи вказане клопотання слідчий зазначає, що відділом розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого управління Головного управління Національної поліції у місті Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000460 від 05.04.2023.

Досудовим розслідуванням установлено, що ОСОБА_5 , 04.04.2023, приблизно о 23 год. 15 хв., керуючи в стані алкогольного сп`яніння автомобілем марки «LAND ROVER RANGE ROVER SPORT» р.н. НОМЕР_1 , рухався у першій (крайній правій) смузі проїзної частини вулиці Федорова у місті Києві, зі сторони вул. Антоновича в напрямку перехрестя з вул. К. Малевича.

В цей час, у першій (крайній правій) смузі проїзної частини вул. Федорова, яка призначена для руху в зустрічному напрямку, біля зупинки громадського транспорту «імені Казимира Малевича» стояв припаркований автомобіль марки «MITSUBISHI CARISMA» р.н. НОМЕР_2 , в салоні якого за кермом перебував його водій ОСОБА_7 .

Проїзна частина вул. Федорова в місці дорожньо - транспортної пригоди має чотири смуги руху, по дві в кожному напрямку, розподілених між собою подвійною суцільною лінією дорожньої розмітки 1.3 Правил дорожнього руху України.

Під час руху ОСОБА_5 допустив порушення вимог пунктів 1.3, 1.5, 2.3 «б», 2.9 «а», 12.1 та дорожньої розмітки 1.3 Правил дорожнього руху України.

Порушення вищевказаних вимог Правил дорожнього руху України з боку водія ОСОБА_5 виявились у тому, що він, перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, який впливає на увагу і реакцію водія, а також порушує його координацію, будучи обізнаним, що транспортний засіб є джерелом підвищеної небезпеки, умисно та зухвало ігноруючи вимоги Правил дорожнього руху України, безвідповідально ставлячись до можливості настання негативних наслідків, розпочав керування автомобілем марки «LAND ROVER RANGE ROVER SPORT» р.н. НОМЕР_1 в процесі якого, маючи об`єктивну змогу спостерігати за показниками спідометру та обрати безпечну швидкість руху, будучи зобов`язаним постійно контролювати рух транспортного засобу та безпечно керувати ним, не зміг вірно оцінити дорожню обстановку та її зміни, відволікся від керування транспортним засобом у дорозі, внаслідок чого, створюючи небезпеку для руху, загрожуючи здоров`ю громадян, змінив напрямок руху ліворуч, перетнув подвійну суцільну лінію дорожньої розмітки 1.3 (перетинати яку категорично забороняється), виїхав на зустрічний напрямок руху, де поблизу зупинки громадського транспорту «імені Казимира Малевича» здійснив наїзд на нерухомий припаркований у крайній правій смузі автомобіль марки «MITSUBISHI CARISMA» р.н. НОМЕР_2 , в салоні якого за кермом перебував його водій ОСОБА_7 .

У результаті ДТП ОСОБА_7 отримав тілесні ушкодження: закрита травма грудної клітини, забій грудної клітини, закрита черепно-мозкова травма, забій головного мозку, травматичний САК, крововилив в четвертий шлуночок, забій шийного відділу хребта, закритий перелом човноподібної кістки, перелом основи третьої плесневої кістки, перелом другої клиноподібної кістки, перелом фаланги другого пальця, ушкодження суглобу ОСОБА_10, з якими був госпіталізований до відділення політравми КПН «Київська міська клінічна лікарня №17».

Порушення вимог пунктів 1.3, 1.5, 2.3 «б»,2.9 «а», 12.1 та дорожньої розмітки 1.3 Правил дорожнього руху України водієм ОСОБА_5 знаходяться у прямому причинному зв`язку з виникненням даної дорожньо-транспортної пригоди та її наслідками.

04.04.2023 ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286-1 КК України.

05.04.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 286-1 КК України.

06.04.2023 року слідчим суддею Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_8 відносно підозрюваного ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту строком до 05 червня 2023 включно.

29.05.2023 Київською міською прокуратурою було продовжено строк досудового розслідування до 3-х місяців тобто до 05.07.2023.

Підставою для звернення до слідчого судді з клопотанням про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, слугувала наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286-1 КК України та ризиків, передбачених п.п.1, 5 ч. 1 ст.177 КПК України.

Повноваження прокурора та захисника, які були присутні під час розгляду клопотання, слідчим суддею перевірені.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримала з підстав викладених в ньому, просила його задовольнити.

Захисник підозрюваного ОСОБА_5 - адвокат ОСОБА_4 не заперечував щодо задоволення клопотання слідчого.

Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні підтримав думку захисника та не заперечував щодо задоволення клопотання слідчого.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, заслухавши думку прокурора, захисника та підозрюваної, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що відділом розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого управління Головного управління Національної поліції у місті Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000460 від 05.04.2023.

05.04.2023 слідчим управлінням Головного управління Національної поліції у місті Києві по факту даної дорожньо-транспортної пригоди розпочато досудове розслідування, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000460, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286-1 КК України.

05.04.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 286-1 КК України.

06.04.2023 слідчим суддею Шевченківського районного суду міста Києва відносно підозрюваного ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту строком до 05 червня 2023 включно.

29.05.2023 постановою прокурора Київської міської прокуратури ОСОБА_9 продовжено строк досудового розслідування до трьох місяців.

У зв`язку з закінчення строку дії запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 , стороною обвинувачення ініційоване дане клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

За приписами ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно зі ст. 7 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на засадах, в тому числі, верховенства права, згідно якої людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави, законності, згідно якої під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства, а також забезпечення права на свободу та особисту недоторканність, згідно якої ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Так, відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини, а також ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Не вдаючись до детального аналізу, оцінки дій, винуватості особи та не порушуючи презумпції невинуватості на цій стадії кримінального провадження, слідчий суддя повинен пересвідчитись, що повідомлена підозра є обґрунтованою, тобто такою, що передбачає наявність достатніх даних, які б могли переконати об`єктивного та стороннього спостерігача у тому, що особа могла вчинити правопорушення у якому її підозрюють.

При цьому, за усталеною практикою Європейського суду з прав людини, ці докази не повинні бути до такої міри переконливими та очевидними, щоб свідчити про винуватість особи, однак створювати у слідчого судді реальне бачення причетності особи до вчинення кримінального правопорушення, яке їй інкримінується.

З врахуванням вищевказаних письмових доказів, що додані до клопотання та досліджені в судовому засіданні, здійснюючи їх оцінку за своїм внутрішнім переконанням, слідчий суддя, приходить до висновку, що повідомлена ОСОБА_5 підозра не може вважатись не обґрунтованою, а докази, надані органом досудового розслідування, є, на даний час, досить вагомими, щоб свідчити про причетність ОСОБА_5 до кримінального правопорушення, що йому інкримінується.

Водночас, обов`язковою умовою для застосування запобіжного заходу має бути доведеність сукупності обставин, визначених ч. 1 ст. 194 КПК України яка вимагає від прокурора довести не лише наявність обґрунтованої підозри, а надати докази на підтвердження підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, на які посилається прокурор у клопотанні та обґрунтувати недостатність застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання ризикам, визначеним у клопотанні.

Серед ризиків, які дають підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 може у неналежний спосіб виконувати свої процесуальні обов`язки, прокурор зазначає: переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків та потерпілих у цьому ж кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя вважає такі дії цілком вірогідними з огляду на покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання, або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 цього Кодексу. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, крім порядку отримання показань, визначеного статтею 615 цього Кодексу (частина 4 статті 95 КПК України).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом, крім випадків неможливості отримання безпосередньо судом таких показань внаслідок обставин, пов`язаних із введенням воєнного стану на території України.

Водночас, ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: вчинити інше кримінальне правопорушення, на думку слідчого судді, є сумнівним та розцінюється як домисел на даній стадії кримінального провадження, оскільки будь-яких доказів на підтвердження вказаного слідчому судді не надано, а тому такі твердження є лише припущеннями з боку сторони обвинувачення.

При цьому, слідчий суддя враховує вік та стан здоров`я підозрюваного, інформацію стосовно міцності його соціальних зв`язків, його майновий стан та відсутність судимостей.

Враховуючи конкретні обставини справи, дані про особу підозрюваного ОСОБА_5 , а також те, що він обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, віднесеного відповідно до положення ст. 12 КК України до категорії нетяжких, слідчий суддя не знаходить підстав для застосування іншого, більш м`якого, запобіжного заходу.

За таких обставин, на переконання слідчого судді, запобіжний захід у виді домашнього арешту на певний час доби буде співрозмірним із тяжкістю кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 та у повній мірі зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та запобігти визначеним ризикам.

Крім того, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на ОСОБА_5 обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, та зобов`язати підозрюваного прибувати до слідчого у кримінальному провадженні, прокурора, слідчого судді та суду за їх першою вимогою; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; не відлучатись за межі міста Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду.

Разом з тим, враховуючи те, що у ОСОБА_5 паспорт для виїзду за кордон вже вилучено, тому обов`язок, щодо здачі на зберігання до відповідних органів державної влади свого паспорту (паспорти) для виїзду за кордон, а також інших документів, які дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну задоволенню не підлягає.

При цьому, слідчий суддя звертає увагу, що вилучений у підозрюваного паспорт буде повернутий останньому, після постановлення судом вироку чи винесення постанови про закриття кримінального провадження відносно ОСОБА_5 .

Також слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися у житлі, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків, використовувати електронні засоби контролю.

Керуючись частиною другою статті 376, статтями 2, 7, 115, 179, 194, 196, 309, 372, 532 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя

постановив:

Клопотання прокурора другого відділу процесуального керівництва при провадженні досудового розслідування територіальними органами поліції та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю, Київської міської прокуратури ОСОБА_6 про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту - задовольнити частково.

Продовжити відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Заборонити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишати місце свого проживання, за адресою: АДРЕСА_2 , у період часу з 00 год. 00 хв. до 05 год 00 хв. наступної доби, за виключенням випадків необхідності отримання невідкладної медичної допомоги та/або прибуття до укриття чи бомбосховища обумовленого сиреною та/або повідомленням «Повітряна тривога».

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого у кримінальному провадженні, прокурора, слідчого судді та суду за їх першою вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- не відлучатись за межі міста Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду.

Строк дії ухвали про тримання підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під домашнім арештом визначити в межах строку досудового розслідування до 05.07.2023.

У задоволенні іншої частини клопотання, - відмовити.

Виконання ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту покласти на співробітників Національної поліції України за місцем проживання підозрюваного, а контроль за її виконанням на прокурора.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником протягом п`яти днів з дня її проголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_1