Справа №463/5774/23
Провадження №1-кс/463/4756/23
У Х В А Л А

про арешт майна

07 липня 2023 року слідчий суддя Личаківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , з участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Львові клопотання слідчого відділення розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого відділу Львівського районного управління поліції №1 ГУНП у Львівській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Галицької окружної прокуратури м. Львова Львівської області ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001932 від 5 липня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, -

в с т а н о в и в:

слідчий звернувся до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на електросамокат «City Rider», який вилучено в ході огляду місця дорожньо-транспортної пригоди та який належить ОСОБА_5 , без права експлуатації, ремонту та відчуження. Місцем зберігання електросамоката просить визнати майданчик, що по вул. Авіаційна, 7 у м. Львові.

Подане клопотання мотивує тим, що 5 липня 2023 року приблизно о 16.45 год. поблизу буд. 9 на вул. Зелена у м. Львові відбулася ДТП (зіткнення ТЗ) за участю автомобіля «Ford Focus», реєстраційний номер НОМЕР_1 , під керуванням водія ОСОБА_6 та електросамоката «City Rider» під керуванням ОСОБА_5 , котрий отримав тілесні ушкодження. Вказує, що 5 липня 2023 року в ході огляду місця дорожньо-транспортної пригоди вилучено електросамокат «City Rider» та поміщено на майданчик, що знаходиться по вул. Авіаційна, 7 у м. Львові. 6 липня 2023 року слідчим винесено постанову про визнання вказаного електросамоката речовим доказом у даному кримінальному провадженні. Вказує, що оскільки на електросамокаті наявні сліди злочину і в подальшому даний транспортний засіб буде залучений для проведення слідчих експериментів та проведення судових інженерно-транспортних експертиз, необхідно забезпечити зберігання даного речового доказу шляхом накладання арешту на такий, оскільки без надання його експертам останні будуть позбавлені можливості встановити технічний стан транспортного засобу, що в свою чергу не дасть можливості встановити причину ДТП. Враховуючи вищевикладене, з метою забезпечення збереження речового задля запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, просить подане клопотання задовольнити.

В судове засідання слідчий ОСОБА_3 не з`явився, разом з клопотання подав заяву про розгляд клопотання без його участі, відповідно до якої клопотання підтримує та просить задовольнити.

Власник майна, що належним чином повідомлявся про дату, час та місце розгляду клопотання, в судове засідання також не з`явився, неприбуття такого у судове засідання відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання.

Оглянувши представлені матеріали клопотання, приходжу до наступного.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Частиною 3 ст. 170 КПК України визначено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Так відповідно до положень ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

При цьому згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

При вирішенні питання про арешт майна, якщо такий накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу, слідчий суддя, суд відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

З витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань вбачається, що Львівським районним управлінням поліції №1 Головного управління Національної поліції у Львівській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001932 від 5 липня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, розпочатого за фактом ДТП, що відбулося 5 липня 2023 року приблизно о 16.45 год. поблизу буд. 9 на вул. Зелена у м. Львові за участю автомобіля «Ford Focus», реєстраційний номер НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_6 та електросамоката «City Rider» під керуванням ОСОБА_5 , котрий отримав тілесні ушкодження.

Відповідно до протоколу огляду місця дорожньо-транспортної пригоди від 5 липня 2023 року, під час проведення такого було вилучено автомобіль «Ford Focus», реєстраційний номер НОМЕР_1 , та електросамокат «City Rider», які в подальшому розміщено у м. Львові на вул. Авіаційна, 7.

Постановою слідчого відділення розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого відділу Львівського районного управління поліції №1 ГУНП у Львівській області ОСОБА_3 від 6 липня 2023 року електросамокат «City Rider», який вилучено в ході огляду місця дорожньо-транспортної пригоди та який належить ОСОБА_5 , визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0001932 від 5 липня 2023 року. Місцем зберігання електросамокат визначено майданчик, що по вул. Авіаційна, 7 у м. Львові.

Відтак сторона обвинувачення довела, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого.

Завдання, для виконання якого слідчий звертається з клопотанням може бути виконане. Завдання арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Метою накладення арешту на майно, є забезпечення збереження речового доказу.

Оцінюючи надані стороною обвинувачення докази слідчий суддя вважає їх належними та допустимими, їх сукупність та взаємозв`язок між ними достатній для прийняття процесуального рішення про арешт майна, заявленого слідчим у клопотанні.

Незастосування арешту майна може привести до настання наслідків, що перешкоджатимуть збереженню вказаного речового доказу, який може бути знищений або відчужений, а також може привести до знищення слідів вчинення кримінального правопорушення на даному речовому доказі у разі проведення ремонтно-відновлюваних робіт такого власником.

Враховуючи вищевикладене, а також правову підставу для арешту майна, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наявність об`єктивної необхідності та виправданість такого втручання у права і свободи особи, а також з метою збереження речового доказу, який може бути знищений чи відчужений, вважаю, що клопотання підлягає до часткового задоволення шляхом накладення арешту на вказаний автомобіль.

Не підлягає до задоволення клопотання в частині визначення місця зберігання речового доказу, оскільки вирішення даного питання не належить до повноважень слідчого судді та таке місце вже визначено постановою слідчого.

Керуючись ст.ст. 98, 170-173, 236, 395 КПК України, -

п о с т а н о в и в:

клопотання слідчого відділення розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого відділу Львівського районного управління поліції №1 ГУНП у Львівській області ОСОБА_3 задовольнити частково.

Накласти арешт шляхом заборони володіння, користування та розпорядження, в тому числі відчуження, ремонту та експлуатації на електросамокат «City Rider», який вилучено в ході огляду місця дорожньо-транспортної пригоди та який належить ОСОБА_5 .

В задоволенні решти вимог відмовити.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого відділення розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого відділу Львівського районного управління поліції №1 ГУНП у Львівській області ОСОБА_3 .

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Слідчий суддя ОСОБА_1