25.04.2023
Справа 642/2024/23
Провадження 1-кс/642/1214/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 квітня 2023 року м. Харків

Слідчий суддя Ленінського районного суду м.Харкова ОСОБА_1 , розглянувши клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000627 від 18.04.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

24.04.2023 року на розгляд до Ленінського районного суду м.Харкова надійшло клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000627 від 18.04.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України.

Клопотання обґрунтовано тим, що СВ ВП №2 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000627 від 18.04.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 17.04.2023, близько 22:00, невстановлена особа, перебуваючи поруч із зупинкою громадського транспорту за адресою: м. Харків, вул. Полтавський шлях, 156, таємно, шляхом вільного доступу, в умовах воєнного стану викрала мобільний телефон ТМ «Самсунг», вартістю 8500 гривень, належний ОСОБА_3

20.04.2023 у період часу з 15.30 по 15.40 проведено огляд місця події за адресою: вул. Маліновського, 1-В м. Харкові, а саме в каб. № 40 ВП № 2 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області, де у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 виявлено та вилучено мобільний телефон «Samsung A22», (IMEI1 НОМЕР_1 ; IMEI2 НОМЕР_2 ; s/n - НОМЕР_3 ) в корпусі чорного кольору.

Вищезазначене поміщено до паперового конверту із пояснювальним написом та підписами усіх учасників слідчої дії. Вказаний мобільний телефон є предметом злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Прокурор вказує, що вищезазначене визнане речовим доказом по кримінальному провадженню.

Згідно з ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1)???збереження речових доказів; 2)???спеціальної конфіскації; 3) ???конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4)відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим кодексом порядку, позавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, забезпечення цивільного позову. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно ч.2 ст. 170 КПК України, метою арешту майна є збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Прокурор зазначає, що встановлено достатні підстави вважати, що вказане майно відповідає наступним критеріям доказу: зберегли на собі його сліди; містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час вказаного кримінального провадження; є предметами, що були об?єктом кримінально протиправних дій; набуті кримінально протиправним шляхом, з метою збереження зазначених речових доказів, та використання їх під час досудового розслідування.

Слідчий суддя, дослідивши зміст клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, якими сторона обвинувачення обґрунтовує доводи цього клопотання, приходить до висновку про необхідність повернення клопотання прокурора, виходячи з наступних обставин.

Так, в провадженні СВ ВП №2 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000627 від 18.04.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України.

Згідно ч.2 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею за участю власника майна.

В клопотанні слідчим не зазначено адресу власника майна та його контактні дані (номеру телефону, адреси електронної пошти), з урахуванням визначеного ст.172 КПК України стислого строку розгляду клопотання, що виключає надіслання повідомлення поштою, фактично позбавляє слідчого суддю можливості дотримання вимог ст. 22, 24-28, 172 КПК України.

Таким чином, в клопотанні про арешт майна має бути обов`язково зазначено відомості про власника майна чи особу у володінні якої перебуває майно (засоби телефонного зв`язку та електронної пошти), що необхідно до виклику цієї особи у судове засідання.

Крім того, до клопотання про арешт майна не долучено процесуальні рішення, якими підтверджуються повноваження прокурора у цьому кримінальному провадженні.

В постанові Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 22.02.2021 року по справі № 754/7061/15 (провадження № 51-4584кмо18) викладено правовий висновок, що за змістом статей 36, 37, 110 КПК рішення про призначення (визначення) прокурора, який здійснюватиме повноваження прокурора у конкретному кримінальному провадженні, та у разі необхідності групи прокурорів, які здійснюватимуть повноваження прокурорів у конкретному кримінальному провадженні, обов`язково повинно прийматись у формі постанови, яка має міститись у матеріалах досудового розслідування для підтвердження факту наявності повноважень.

Разом із цим, до матеріалів, які обґрунтовують клопотання, не долучено копію постанови про призначення (визначення) прокурора (групи прокурорів), якою б підтверджувались повноваження прокурора Новобаварської окружної прокуратури м.Харкова ОСОБА_2 у цьому кримінальному провадженні.

Вказані недоліки клопотання про арешт майна позбавляють слідчого суддю в повній мірі дослідити докази, якими обґрунтовуються доводи клопотання, та прийняти рішення по справі.

Відповідно до ч.3 ст.172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Враховуючи наведене, клопотання про арешт майна слід повернути прокурору для усунення недоліків, що зазначені у цій ухвалі, протягом сімдесят двох годин з моменту отримання копії даної ухвали.

Слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити прокурору право звернення до слідчого судді із клопотанням про арешт майна, відповідно до вимог ст. 171 КПК України у встановленому порядку.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст. ст. 171, 172, 309 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000627 від 18.04.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України- повернути для усунення недоліків, що зазначені у цій ухвалі, протягом сімдесят двох годин з моменту отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити, що відповідно до ч. 3 ст. 171 КПК України тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Ухвала оскарженню не підлягає, але заперечення щодо неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_5