Справа № 504/3095/18
Номер провадження 1-кп/504/172/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.04.2023 рокусмт.Доброслав

Комінтернівський районний суд Одеської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю прокурора Доброславської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4

захисника адвоката ОСОБА_5 ,

потерпілого ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт. Доброслав клопотання потерпілого ОСОБА_6 про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченому у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.296 КК України,-

встановив:

В провадженні судді Комінтернівського районного суду Одеської області ОСОБА_1 знаходиться обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0001108 від 19.06.2017 року за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.296 КК України.

30.03.2023 року до суду надійшло клопотання потерпілого ОСОБА_6 про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

В обґрунтування поданого клопотання зазначено, що обвинувачений ОСОБА_4 незаконно впливає на потерпілого, принижує його честь та гідність, постійно проявляє неповагу та неприязнь до потерпілого на судових засіданнях, психологічно впливає на нього, провокує потерпілого на відповідні дії.

Також, мотивуючи доцільність задоволення клопотання зазначив, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання від 3 до 7 років позбавлення волі, не розкаюється у вчиненні злочину, а його агресивна налаштована поведінка відносно потерпілого, свідчить про те, що обвинувачений є небезпечним для суспільства та скоїть таке ж кримінальне правопорушення повторно або більш тяжкий злочин, тому запобіжний захід у виді тримання під вартою забезпечить мету його застосування - ризик вчинення нових кримінальних правопорушень, впливати на потерпілого.

Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник, у судовому засіданні заперечували проти обрання відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Прокурор в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання потерпілого та вважає його необґрунтованим.

Заслухавши доводи потерпілого щодо необхідності задоволення клопотання, пояснення обвинуваченого та його захисника, а також думку прокурора, дослідивши матеріали провадження, суд вважає, що клопотання потерпілого ОСОБА_6 не підлягає задоволенню.

Відповідно до положень ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно з ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу.

Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зав`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6)репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до положень ч.2 ст.331 КПК України вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Частиною ч.1 ст.184 КПК України клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу подається до місцевого загального суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, і повинно містити: 1) короткий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, в якому підозрюється або обвинувачується особа; 2) правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 3) виклад обставин, що дають підстави підозрювати, обвинувачувати особу у вчиненні кримінального правопорушення, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини; 4) посилання на один або кілька ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу; 5) виклад обставин, на підставі яких слідчий, прокурор дійшов висновку про наявність одного або кількох ризиків, зазначених у його клопотанні, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини; 6) обґрунтування неможливості запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів; 7) обґрунтування необхідності покладення на підозрюваного, обвинуваченого конкретних обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу.

Тобто, положення ст.ст.184,331 КПК України містять вичерпний перелік осіб, які мають право звернутися до суду з клопотанням про зміну, скасування або обрання запобіжного заходу щодо обвинуваченого.

Враховуючи вищенаведене, суд приходить до висновку, що клопотання потерпілого ОСОБА_6 про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.177,178,183,184,331 КПК України, суд-

ухвалив:

В задоволенні клопотання потерпілого ОСОБА_6 про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченому у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.296 КК України відмовити.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, захиснику, прокурору та потерпілому.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення до Одеського апеляційного суду.

Суддя: ОСОБА_1