Харківський районний суд Харківської області
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 травня 2023 року

смт Покотилівка Харківської області

Справа № 635/3020/23

Провадження № 1-кс/635/480/2023

Харківський районний суд Харківської області у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000800 від 25 квітня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 185 КК України про арешт майна,

УСТАНОВИВ:

09 травня 2023 року до Харківського районного суду Харківської області надійшло клопотання клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000800 від 25 квітня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 185 КК України про арешт майна.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначив, що в провадженні СВ відділу поліції №1 Харківського РУП №2 ГУ НП в Харківській області перебувають матеріали досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000800 від 25 квітня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 185 КК України.

03.05.2023 в період часу з 13 год. 22 хв. до 13 год. 29 хв., старший слідчий СВ відділення поліції N° 1 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 було проведено огляд місця події, а саме відкритої ділянки місцевості. яка знаходиться біля будинку АДРЕСА_1 . У ході огляду місця події, громадянин, відомий як ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 добровільно надав органу досудового розслідування наступне майно, а саме: автомобільний акумулятор жовто-чорного кольору TM «Fb PREMIUM» 12V 65Ah # НОМЕР_1 , який було вилучено та поміщено до білого поліпропіленового мішка, прикріплено бирку з підписами учасників.

Виявлене тa вилучене майно було визнано речовим доказом по кримінальному провадженню №0000800. На теперішній час вищевказані речові докази перебувать у розпорядженні слідчих СВ відділення поліції №l ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області за адресою: м. Харків, вул. Ахієзерів 30.

Метою арешту майна є забезпечення кримінального провадження, забезпечення цивільного позову у кримінальному провадженні, забезпечення конфіскації або спеціальної конфіскації. Арештованим може бути майно, яким володіє, користується чи розпоряджається підозрюваний, обвинувачений, засуджений, треті особи, юридична особа, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру за рішенням, ухвалою суду, слідчого судді.

Мета арешту - збереження речових доказів для забезпечення подальшого проведення судових експертиз.

Прокурор у судове засідання не з`явився надавши заяву про розгляд клопотання за його відсутності.

Власник майна у судове засідання не з`явився, був повідомлений належним чином про дату судового засідання.

Згідно частини 1 статті 172 КПК України неприбуття прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Суд, розглянувши клопотання, дослідивши додані до клопотання документи, дійшов наступних висновків

Згідно статті 3 КПК України, слідчий суддя здійснює судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Клопотання про арешт майна подане з додержанням вимог статті 171 КПК України.

Згідно з частиною 1 , клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження.

На підтвердження клопотання надано копії з матеріалів кримінального провадження.

Згідно з пунктом 7 частини 2 статті 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості кримінального провадження(стаття 131 КПК України).

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Пунктом 2 частини 1 статті 170 КПК України визначено, що завданням арешту майна є, зокрема, запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно з частиною 2 статті 170 КПК України, арешт майна допускається, зокрема, з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до частини 3 статті 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, а саме є матеріальними об`єктами, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з частиною 2 статті 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

З матеріалів справи вбачається, що в провадженні СВ відділення поліції №1 Харківського РУП №12 ГУ НП в Харківській області перебувають матеріали досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000800 від 25 квітня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого частиною 4 статті 185 КК України( а.с. 4).

Згідно протоколу огляду місця події(а.с.15-19) слідує, що 03 травня 2023 року було проведено огляд місця події під час якого було виявлено та вилучено автомобільний акумулятор жовто-чорного кольору ТМ «Fb PREMIUM» 12V 65Ah#.

04 травня 2023 року старшим слідчим СВ ВП № 1 ХРУП № 2 ГУ НП в Харківській області винесено постанову про визнання речових доказів та передачу їх на зберігання(а.с.20), якою вказане вилучене майно визнано речовими доказами по даному кримінальному провадженню.

Метою накладання арешту на майно, зазначене у клопотанні, є забезпечення кримінального провадження, збереження речових доказів по яким необхідно провести слідчі дії.

Підставою для арешту майна є те, що наявні достатні підстави вважати, що вилучене майно є речовими доказами, що зберегли на собі сліди злочину та містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

На підставі досліджених в судовому засіданні доказів та наведених у клопотанні доводів, суд дійшов висновку, що необхідність арешту зазначеного в клопотанні майна є обґрунтованою, оскільки дійсно є підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення, вищевказане майно має значення для досудового розслідування.

Арешт вказаного майна, тобто обмеження власності (користування, розпорядження та відчуження) здійснюється з урахуванням гарантій національного законодавства, вимог статті 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод та не становить втручання, яке не було б пропорційним до відповідної мети.

Таким чином, враховуючи завдання кримінального провадження, з метою недопущення приведення до зникнення, втрати або пошкодження тимчасово вилученого майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, суд приходить до висновку стосовно необхідності накладення арешту на зазначене в клопотанні майно.

Щодо вимоги прокурора про визначення місця зберігання майна, суд зазначає наступне.

Згідно частини 1 статті 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з частини 2 статті 100 КПК України речовий доказ або документ, наданий добровільно або на підставі судового рішення, зберігається у сторони кримінального провадження, якій він наданий. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні. Речові докази, які отримані або вилучені слідчим, прокурором, оглядаються, фотографуються та докладно описуються в протоколі огляду. Зберігання речових доказів стороною обвинувачення здійснюється згідно «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», який затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 19 листопада 2012 року №1104.

З системного аналізу вищевказаних нормативних актів слідує, що визначення місця зберігання речових доказів на стадії досудового розслідування належить до виключної компетенції органів досудового розслідування, а слідчий суддя здійснює лише судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, тому вимога прокурора в цій частині не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись статтями 98, 131-132, 170-173, 175 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000800 від 25 квітня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 185 КК України про арешт майна задовольнити частково.

Накласти арешт шляхом позбавлення права відчуження, розпорядження та користування майном, яке вилучене 03 травня 2023 року в ході огляду місця події, а саме відкритої ділянки місцевості, яка знаходиться біля будинку АДРЕСА_1 , а саме: автомобільний акумулятор жовто-чорного кольору ТМ «Fb PREMIUM» 12V 65Ah# НОМЕР_1 , який було вилучено та поміщено до білого поліпропіленового мішка, прикріплено бирку з підписами учасників.

В іншій частині клопотання- відмовити.

Копію ухвали не пізніше наступного робочого дня надіслати прокурору Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 та власнику майна.

Роз`яснити особам, які не були присутні під час розгляду клопотання, що вони не позбавлені можливості звернутись до суду у передбаченому законом порядку з клопотанням про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час її постановлення, в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Ухвала підлягає негайному виконанню, оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_6