Справа № 302/1018/22
Провадження № 11-кп/4806/399/23
Закарпатський апеляційний суд
___________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

про відмову у відкритті провадження

10.07.2023 м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд в особі судді - доповідача ОСОБА_1 , перевірив апеляційну скаргу прокурора Міжгірського відділу Хустської окружної прокуратури ОСОБА_2 на вирок Міжгірського районного суду Закарпатської області від 31.05.2023.

Цим вироком затверджено угоду про примирення, укладену між потерпілою ОСОБА_3 та обвинуваченою ОСОБА_4 у кримінальному провадженні, внесеному 25.08.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000135, та:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянку України, уродженку та мешканку АДРЕСА_1 , з вищою освітою, одружену, несудиму, визнано винною у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286-1 КК України та призначено їй узгоджене сторонами покарання із застосуванням ч. 1 ст. 69 КК України у виді штрафу в розмірі двох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 34000 (тридцять чотири тисячі) грн з позбавленням права керувати транспортними засобами на строк 03 (три) роки.

Речові докази: транспортний засіб марки «OPEL ASTRA» іноземної реєстрації НОМЕР_1 , який зберігається на штраф майданчику в Хустському РУП ГУ НП в Закарпатській області, - повернуто володільцю ОСОБА_4 ; уламки деталей з транспортного засобу, запахові сліди вилучені з керма та рукоятки передач, які зберігаються в кімнаті речових доказів ВП № 2 Хустського РУП ГУ НП в Закарпатській області знищено; оптичний диск з відеозаписом дорожньо-транспортної пригоди залишено при матеріалах кримінального провадження.

Стягнуто з обвинуваченої ОСОБА_4 на користь держави витрати на залучення експертів на загальну суму 3040 грн.

На вказаний вирок прокурор Міжгірського відділу Хустської окружної прокуратури ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосуванням закону України про кримінальну відповідальність та істотне порушенням вимог кримінального процесуального закону України в частині призначеного покарання, просить скасувати вирок суду від 31.05.2023 щодо ОСОБА_4 , а кримінальне провадження направити на новий розгляд.

Перевіривши подану прокурором апеляційну скаргу та вивчивши матеріали кримінального провадження апеляційний суд вважає, що у відкритті провадження за апеляційною скаргою слід відмовити, виходячи з наступного.

Згідно п. 3 ч. 1 ст. 392 КПК України в апеляційному порядку можуть бути оскаржені судові рішення, які були ухвалені судами першої інстанції і не набрали законної сили, а саме вироки, крім випадків, передбачених статтею 394 цього Кодексу.

-2-

За приписами ч. 3 ст. 469 КПК України угода про примирення між потерпілим та підозрюваним чи обвинуваченим може бути укладена у провадженнях щодо кримінальних проступків, нетяжких злочинів та у кримінальному провадженні у формі приватного обвинувачення.

За змістом засади диспозитивності сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом (ч. 1 ст. 26 КПК), а слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом (ч. 3 ст. 26 КПК).

З огляду на вказані положення, які складають зміст засади диспозитивності, у випадку ініціювання сторонами вирішення правового спору між ними самостійно, через укладення угоди у порядку, визначеному глави 35 КПК України, дії суду обмежується відповідним бажанням сторін.

Послідовно забезпечуючи реалізацію вимог засади диспозитивності, законодавець виділив в окремій нормі КПК України особливості апеляційного оскарження судових рішень на підставі угод, що передбачає звуження меж вимог, які можуть ставити в апеляційній скарзі суб`єкти оскарження.

Згідно п. 3 ч. 3 ст. 394 КПК України вирок суду першої інстанції на підставі угоди про примирення між потерпілим та підозрюваним, обвинуваченим може бути оскаржений в апеляційному порядку прокурором виключно з підстав затвердження судом угоди у кримінальному провадженні, в якому згідно з частиною третьою статті 469 цього Кодексу угода не може бути укладена.

Відповідно до ч. 4 ст. 399 КПК України суддя-доповідач відмовляє у відкритті провадження лише, якщо апеляційна скарга подана на судове рішення, яке не підлягає оскарженню в апеляційному порядку, або судове рішення оскаржене виключно з підстав, з яких воно не може бути оскарженим згідно з положеннями статті 394 цього Кодексу.

Як вбачається з матеріалів кримінального провадження, вироком Міжгірського районного суду Закарпатської області від 31.05.2023 затверджено угоду про примирення, укладену між потерпілою ОСОБА_3 та обвинуваченою ОСОБА_4 у кримінальному провадженні, внесеному 25.08.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000135, відповідно до умов якої, останню визнано винною у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286-1 КК України та призначено узгоджене вказаними сторонами покарання.

Таким чином встановлено, що у прокурора були відсутні підстави для оскарження вищезазначеного вироку суду на підставі угоди про примирення між потерпілим й обвинуваченим, оскільки вирок суду першої інстанції на підставі угоди про примирення може бути оскаржений обмеженим колом суб`єктів та з чітко визначених законом підстав, зазначених у ч. 3 ст. 394 КПК України.

Зокрема, як зазначалось вище, відповідно до положень зазначеної статті, прокурор може оскаржувати таке судове рішення виключно з підстав затвердження судом угоди у кримінальному провадженні, в якому згідно з частиною 3 статті 469 КПК України угода не може бути укладена.

У той же час, в апеляційній скарзі прокурор не вказує на порушення ч. 3 ст. 469 КПК України, натомість зазначав про порушення судом першої інстанції вимог ч. 7 ст. 474 КПК України, які з огляду на положення п. 3 ч. 3 ст. 394 цього Кодексу не давали йому право на оскарження вироку на підставі угоди про примирення.

Наведена позиція узгоджується з усталеною практикою суду касаційної інстанції (зокрема в ухвалі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 20.11.2014 у справі № 5-3707км14, постанові Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 13.11.2018 у справі № 367/3872/17).

-3-

Оскільки прокурор не вказував на порушення ч. 3 ст. 469 КПК України, тому суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що прокурор подав апеляційну скаргу на судове рішення виключно з підстав, з яких воно не може бути оскаржено саме прокурором.

Згідно ч. 4 ст. 399 КПК України суддя-доповідач відмовляє у відкритті провадження, якщо апеляційна скарга подана на судове рішення, яке не підлягає окремому оскарженню в апеляційному порядку.

За таких підстав, оскільки апеляційна скарга подана на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, а тому згідно з вимогами ч. 4 ст. 399 КПК України у відкритті провадження за апеляційною скаргою прокурора Міжгірського відділу Хустської окружної прокуратури ОСОБА_2 на вирок Міжгірського районного суду Закарпатської області від 31.05.2023 слід відмовити.

Керуючись ст. 309, 392, 399 КПК України, апеляційний суд

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою прокурора Міжгірського відділу Хустської окружної прокуратури ОСОБА_2 на вирок Міжгірського районного суду Закарпатської області від 31.05.2023, яким затверджено угоду про примирення, укладену між потерпілою ОСОБА_3 та обвинуваченою ОСОБА_4 у кримінальному провадженні, внесеному 25.08.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000135.

Копію ухвали разом з апеляційною скаргою направити прокурору Міжгірського відділу Хустської окружної прокуратури ОСОБА_2 , як особі, що її подала.

Ухвала може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Касаційного кримінального суду в складі Верховного Суду протягом трьох місяців з дня проголошення судового рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя