Провадження № 1-кс/202/4307/2023
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
УХВАЛА

01 червня 2023 року м. Дніпро

слідчий суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000358 від 30 вересня 2022 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 209, ч. 2 ст. 204, ч. 1 ст. 366 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

До Індустріального районного суду м. Дніпропетровська звернувся слідчий СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 з погодженим прокурором клопотанням про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000358 від 30 вересня 2022 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 209, ч. 2 ст. 204, ч. 1 ст. 366 КК України.

Дане клопотання, згідно з протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду, було передано слідчому судді 30 травня 2023 року.

Відповідно до матеріалів клопотання, у ході проведення досудового розслідування встановлено факти незаконного виготовлення, зберігання, перевезення та збут підакцизних товарів (пального), підробки документів щодо походження підакцизних товарів (пального) та його легалізації, що вчинено службовими особами ТОВ «Павлоградський нафтопереробний завод» () за попередньою змовою з службовими особами ТОВ «Лерсен ЛТД» , ТОВ «Мото Трейдінг» , ТОВ «Мото Рентал» , ТОВ «Тімакс Інвест» , ТОВ «Колотрейдінг» , ТОВ «Кард Сервіс Плюс» , ТОВ «Мотто Рітейл» , ТОВ «Південь Оіл Груп» , ТОВ «Бізнес Консалт ВНГ» , ТОВ «АГРІ ЛТД» , ТОВ «Імпекс ойл» , ТОВ «ПРАЙМ ГРУП НАФТА» , ТОВ «ЕСК» та ФОП ОСОБА_5 ІПН НОМЕР_1 .

Досудовим розслідуванням встановлено, що службові особи вказаних підприємств, будучи добре обізнаними з положеннями законодавства України, які регламентують порядок ліцензування виробництва та обігу пального, діючи умисно, з корисливих мотивів, зорганізувались для незаконного виготовлення підакцизних товарів (пального), його зберігання з метою збуту та збуту незаконно виготовленого пального, з подальшою його легалізацією.

Виробництво підакцизних товарів здійснюється на потужностях, що використовуються ТОВ «Павлоградський нафтопереробний завод» () за адресою: Дніпропетровська область м. Павлоград, вул. Заводська, 44.

ТОВ «Павлоградський нафтопереробний завод» () є платником податків на загальних підставах, платником ПДВ та платник акцизного податку лише з реалізації пального.

Згідно зі злочинними намірами, схемою незаконного збагачення за рахунок реалізації незаконно виготовленних підакцизних товарів є проведення закупівлі нафти сирої та газового конденсату, інших компонентів палива та нафтопродуктів, як за готівкові кошти так і за безготівковим розрахунком, виробництво підакцизних товарів, які не відповідають вимогам ДСТУ, збут останніх до мереж АЗС під виглядом бензину та дизельного пального, маскування незаконного походження підакцизних товарів шляхом укладання угод та здійснення фінансових операцій щодо товару, спрямованих на приховування фактичного його руху, а також проведення операцій з формування податкового та бухгалтерського обліку щодо фіктивної закупівлі нафти, газового конденсату, пального, проведення безтоварних операцій з їх реалізації на підконтрольні фірми, реалізація пального реальному сектору економіки за легалізованими документами отриманими від СПД при фактичному постачанні пального з міні - НПЗ, підміна кодів УКТ ЗЕД.

При цьому саме виробництво підакцизної групи товарів повинно було бути замасковано під здійснення законної господарської діяльності з переробки сировини на готову продукцію, а саме на сировину вуглеводневу УКТ ЗЕД 38140090 та абсорбент компонент дизельного палива газоконденсатний УКТ ЗЕД 38140090, згідно з ТУ-У 20.1-2:2012 та ТУ-У 23919929.011 2000, що в свою чергу ззовні створювало вигляд законної господарської діяльності.

Досудовим розслідуванням встановлено, що з червня 2022 року до березня 2023 року за вищевказаною схемою незаконно виготовлено, відвантажено та доставлено до місць збуту 157 (сто п`ятдесят сім) автоцистерн із вмістом незаконно виготовлених підакцизних товарів, а з метою їх легалізації укладено угоду між ТОВ «Лерсен ЛТД» та ТОВ «Павлоградський нафтопереробний завод» () за №0107/22-1 на поставку «нафтопродуктів».

Крім того встановлено, що починаючи з 14.11.2022 року службові особи ТОВ «Павлоградський нафтопереробний завод» () за попередньою змовою з службовими особами ТОВ «Лерсен ЛТД» , ТОВ «Мото Трейдінг» , ТОВ «Мото Рентал» , ТОВ «Тімакс Інвест» , ТОВ «Колотрейдінг» , ТОВ «Кард Сервіс Плюс» , ТОВ «Мотто Рітейл» , ТОВ «Південь Оіл Груп» , ТОВ «Бізнес Консалт ВНГ» , ТОВ «АГРІ ЛТД» , ТОВ «Імпекс ойл» , ТОВ «ПРАЙМ ГРУП НАФТА» , ТОВ «ЕСК» та ФОП ОСОБА_5 ІПН НОМЕР_1 , що здійснюють офіційне придбання підакцизних товарів, шляхом зміни даних у єдиному реєстрі акцизних накладних та підробки товарно-транспортних накладних, налагодили взаємодію щодо передачі даних єдиного реєстру акцизних накладних, з подальшим складанням підроблених документів щодо маскування походження підакцизного товару.

Відповідно до матеріалів кримінального провадження було зафіксовано факт завантаження підакцизних товарів з потужностей ТОВ «Павлоградський Нафтопереробний Завод» за адресою: Дніпропетровська область м. Павлоград, вул. Заводська, 44, що не відповідало супровідним транспортним документам.

Розвантаження вказаних підакцизних товарів здійснювалось до стаціонарних акцизних складів, що використовуються мережею АЗС «МОТТО» та ТОВ «ПРАЙМ ГРУП НАФТА» на території України.

Таким чином встановлено, що службові особи ТОВ «Павлоградський нафтопереробний завод» () за попередньою змовою з службовими особами ТОВ «Лерсен ЛТД» , ТОВ «Мото Трейдінг» , ТОВ «Мото Рентал» , ТОВ «Тімакс Інвест» , ТОВ «Колотрейдінг» , ТОВ «Кард Сервіс Плюс» , ТОВ «Мотто Рітейл» , ТОВ «Південь Оіл Груп» , ТОВ «Бізнес Консалт ВНГ» , ТОВ «АГРІ ЛТД» , ТОВ «Імпекс ойл» , ТОВ «ПРАЙМ ГРУП НАФТА» , ТОВ «ЕСК» та ФОП ОСОБА_5 НОМЕР_2 , діючи з прямим умислом направленим на маскування незаконного походження підакцизних товарів та послідуючу легалізацію коштів отриманих злочинним шляхом, вчиняють підробку товарно-транспортних та акцизних накладних, тим самим маскуючи місце виготовлення та фактичного придбання не облікованих, незаконно виготовлених акцизних товарів, які в послідуючому збуваються через мережу АЗС, що має ознаки складу злочинів, передбачених ч. 2 ст. 204, ч. 2 ст. 209 та ч. 1 ст. 366 КК України.

Санкція ч. 2 ст. 209 КК України передбачає, що у разі визнання особи винною їй може бути призначене покарання у виді позбавленням волі на строк від п`яти до восьми років з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю на строк до трьох років та з конфіскацією майна.

Встановлено, що ФОП ОСОБА_5 має грошові кошти, що використовувались у злочинній схемі та знаходяться на банківських рахунках № НОМЕР_3 , НОМЕР_4 та № НОМЕР_5 відкритих у АТ КБ «ПриватБанк» (), що містить достатньо підстав вважати, що вони відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Слідчим у кримінальному провадженні вказане майно визнано речовим доказом, про що винесено відповідну постанову.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що з метою конфіскації майна як виду покарання та запобіганню можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення або відчуження, виникла необхідність у накладенні арешту шляхом заборони розпоряджатися, використовувати, відчужувати, тощо майном належного ФОП ОСОБА_5 .

Незастосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна може створити перешкоди встановленню істини у кримінальному провадженні № 0000358, оскільки зазначене майно може у подальшому може бути передане іншим особам.

Просив слідчого суддю накласти арешт на грошові кошти ФОП ОСОБА_5 , що знаходяться на банківських рахунках № НОМЕР_3 , НОМЕР_4 та № НОМЕР_5 відкритих у АТ КБ «ПриватБанк» ().

Слідчий в судове засідання не з`явився, натомість до матеріалів клопотання додав заяву, відповідно до якої просив здійснити розгляд клопотання без його участі. Клопотання підтримав та просив задовольнити.

В силу вимог ст.172 КПК України, з метою забезпечення арешту майна, слідчий суддя доходить висновку про можливість розгляду клопотання у відсутність власника майна.

Відповідно до ч. 4 ст.107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи наведене, судовий розгляд клопотання здійснювався без фіксації судового процесу технічними засобами.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, дійшов наступного висновку.

СУ ГУНП в Дніпропетровській областіздійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000358 від 30 вересня 2022 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 209, ч. 2 ст. 204, ч. 1 ст. 366 КК України.

Нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням у вказаному кримінальному провадженні здійснюється Дніпропетровською обласною прокуратурою.

За змістом ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Зокрема, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (частина 3 статті 170 КПК).

Так, за приписами статті 98 КПК речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч. 5 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Відповідно ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Слідчим суддею встановлено, що до скоєння вищевказаного злочину в ході досудового розслідування встановлено причетність службових осіб ФОП ОСОБА_5 (ІПН НОМЕР_1 ), які діючи умисно, з корисливих мотивів, зорганізувались з іншими службовими особами юридичних осіб для незаконного виготовлення підакцизних товарів (пального), його зберігання з метою збуту та збуту незаконно виготовленого пального, з подальшою його легалізацією.

Встановлено, що ФОП ОСОБА_5 має грошові кошти, що використовувались у злочинній схемі та знаходяться на банківських рахунках № НОМЕР_3 , НОМЕР_4 та № НОМЕР_5 відкритих у АТ КБ «ПриватБанк» ().

Постановою слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 від 24 травня 2023 року вищевказані грошові кошти визнано в якості речових доказів у кримінальному провадженні № 0000358 від 30 вересня 2022 року.

Санкція ч. 2 ст. 209 КК України, за якою проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000358 від 30 вересня 2022 року передбачає обов`язкове додаткове покарання у вигляді конфіскації майна.

Згідно статті 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження, до яких у тому числі належить арешт майна, застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу), розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Слідчий суддя вважає, що наявні обґрунтовані підстави вважати, що грошові кошти ФОП ОСОБА_5 використовувались у злочинній схемі, які знаходяться на рахунках АТ КБ «ПриватБанк» (код ), відповідають критеріям визначеним статтею 98 КПК України.

На переконання слідчого судді, в даному випадку таке обмеження права власності є розумним та співмірним завданням кримінального провадження, оскільки грошові кошти в подальшому можуть бути конфісковані за вчинення злочину, за яке передбачене обов`язкове додаткове покарання у вигляді конфіскації майна.

В той же час існує загроза використання зазначених грошових коштів ФОП ОСОБА_5 , який має можливість у будь-який час розпорядитися ними, та існують ризики приховування, зникнення майна.

Враховуючи наведене, клопотання слідчого необхідно задовольнити та з метою забезпечення збереження майна та можливої конфіскації майна, як виду покарання, накласти арешт на грошові кошти ФОП ОСОБА_5 (ІПН НОМЕР_1 ), що знаходяться на банківських рахунках № НОМЕР_3 , НОМЕР_4 та № НОМЕР_5 , відкритих у АТ КБ «ПриватБанк» ().

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 98, 110, 131, 132, 170-175, 309, 369-372, 395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000358 від 30 вересня 2022 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 209, ч. 2 ст. 204, ч. 1 ст. 366 КК України задовольнити.

Накласти арешт на грошові кошти ФОП ОСОБА_5 (ІПН НОМЕР_1 ), що знаходяться на банківських рахунках № НОМЕР_3 , НОМЕР_4 та № НОМЕР_5 , відкритих у АТ КБ «ПриватБанк» () , шляхом заборони права на розпорядження грошима в безготівковій формі та зупинення видаткових операцій, за виключенням операцій щодо розрахунків з державним бюджетом та операцій по надходженню коштів.

Ухвала слідчого судді про арешт майна підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду, шляхом подачі протягом 5-ти днів з дня проголошення ухвали, апеляційної скарги.

Особи які не були присутні у судовому засіданні під час проголошення ухвали, можуть подати апеляційну скаргу протягом 5-ти днів з моменту отримання копії цієї ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1