Провадження №1-кс/752/5759/23
У Х В А Л А

про арешт майна

24.07.2023 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 з участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання, внесене в рамках кримінального провадження № 0000728 від 07.07.2023 року прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна, -

в с т а н о в и в:

прокурор відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 .

Прокурор в судове засідання не з`явився, подав заяву, в якій просив розглядати клопотання за його відсутності, підтримав вимоги клопотання, просив його задовольнити.

В обґрунтування вимог, викладених у клопотанні про арешт майна, прокурором зазначено, що слідчим відділом СУ ГУ НП в м. Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000728 від 07.07.2023 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Постановою від 13.07.2023 слідчого СУ ГУ НП в м. Києві ОСОБА_4 квартира АДРЕСА_1 визнана речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000728 від 07.07.2023.

За таких підстав, з метою збереження речових доказів прокурор вважає за необхідне накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 .

Дослідивши матеріали, додані до клопотання, встановлено наступне.

В ході досудового розслідування встановлено, що невстановлені особи у травні 2023 року шляхом обману заволоділи квартирою АДРЕСА_1 , що належала ОСОБА_5 , який виїхав з території України 24.02.2022 року.

Відповідно до зібраних у кримінальному провадженні матеріалів встановлено, що вказану квартиру придбано ОСОБА_5 на підставі договору купівлі-продажу № 1437 від 27.09.2021, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_6 , укладеного з ОСОБА_7 , за 22 490 775, 20 грн.

В той же час, 04.05.2023 право власності на вказану квартиру зареєстровано за ОСОБА_8 на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_9

23.05.2023 право власності на вказану квартиру зареєстровано за ОСОБА_10 на підставі договору дарування, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_11

13.07.2023 право власності на вказану квартиру зареєстровано за ОСОБА_8 на підставі договору дарування, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_12 .

Того ж дня, між ОСОБА_8 та ОСОБА_13 укладено іпотечний договір, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_12 , відповідно до якого квартиру АДРЕСА_1 , передано під заставу.

Разом з тим, ОСОБА_5 не укладав договорів, спрямованих на відчуження квартири АДРЕСА_1 та не видавав жодних довіреностей на представництво його інтересів щодо розпорядження цією квартирою.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема збереження речових доказів;

Зі змісту ч. 3 ст. 170 КПК України вбачається, що арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Прокурор зазначає, що метою арешту виробничої бази, є збереження речових доказів, а також попередження незаконного приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження майна та інших негативних наслідків, які можуть перешкодити проведенню всебічного та повного досудового розслідування, оскільки майно, на думку прокурора, є предметом кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.191 КК України, тобто такими, на які спрямоване кримінальне правопорушення, та мають значення речових доказів відповідно до ст. 98 КПК України.

З матеріалів, доданих до клопотання, вбачається, що слідчим відділом СУ ГУ НП в м. Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000728 від 07.07.2023 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.190 КК України.

Постановою від 13.07.2023 слідчого СУ ГУ НП в м. Києві ОСОБА_4 квартира АДРЕСА_1 визнана речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000728 від 07.07.2023.

Таким чином, суд вважає, що надані прокурором матеріали доводять наявність правових підстав для накладення арешту на квартира АДРЕСА_1 , з метою збереження речових доказів.

На цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження.

Зважаючи на викладене, вважаю, що клопотання прокурора підлягає задоволенню частково.

Керуючись вимогами ст. ст.131, 132, 170-173 КПК України, слідчий суддя -

у х в а л и в:

Клопотання прокурора відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту на майно - задовольнити.

У кримінальному провадженні № 0000728 від 07.07.2023 р. за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, накласти арешт на на квартиру АДРЕСА_1 .

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя