ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/2264/23
У Х В А Л А

про застосування запобіжного заходу у вигляді застави

"04" липня 2023 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погодженого прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 01.07.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000006, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Київ, українця, громадянина України, не одруженого, студента, не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263 КК України,

ВСТАНОВИВ:

01.07.2023 слідчий слідчого відділу Дарницького управління поліції ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді про застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Клопотання вмотивоване тим, що слідчим відділом Дарницького УП ГУНП у місті Києві розслідується кримінальне провадження № 0000006 від 01.07.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_7 , у невстановлений досудовим розслідуванням день та час, але не пізніше 02.01.2023 вступив в злочинну змову із ОСОБА_8 та налагодили незаконний збут вогнепальної зброї та боєприпасів, з метою здобуття коштів і матеріальних благ для свого існування, з корисливих мотивів, всупереч врегульованих законом суспільних відносин щодо порядку обігу вогнепальної зброї та боєприпасів, розробили план збуту зброї.

Так, в невстановлений досудовим розслідуванням день, час та місці, у невстановлений спосіб, ОСОБА_8 придбав карабін, який належить до нарізної вогнепальної зброї є самозарядним карабіном моделі «АКМС-МФ-1», № НОМЕР_1 , калібру 7,62?39 мм., та розпочав зберігати з метою подальшого збуту шляхом передачі «з рук в руки», за попередньою змовою спільно із ОСОБА_7 .

Надалі, 16.02.2023 року близько 15:00 год., в рамках здійснення контролю за вчиненням злочину проведено перший етап оперативної закупки вогнепальної зброї під час якого ОСОБА_8 у телефонному режимі та частково у месенджері «Телеграм» із ОСОБА_9 (анкетні дані змінено) домовився щодо зустрічі, з метою збуту вогнепальної зброї за адресою: м. Київ, вул. 186-А Садова (біля футбольного поля).

Після чого, 16.02.2023 в період з 17 год. 09 хв. по 17 год 37 хв. ОСОБА_9 перебуваючи за адресою: м. Київ, вул. 186-А Садова (біля футбольного поля), за грошові кошти в сумі 850 доларів США, у транспортному засобі марки «BMW», д.н.з. НОМЕР_2 , шляхом передачі із рук в руки придбав у ОСОБА_8 карабін, який належить до нарізної вогнепальної зброї є самозарядним карабіном моделі «АКМС-МФ-1», № НОМЕР_1 , калібру 7,62?39 мм., виготовлений промисловим способом на КНВО «Форт» МВС України, м. Вінниця, Україна, з подальшим внесенням конструктивних змін саморобним способом: видалено частину штифта на боковій частині приймача магазина, конструкція наданого карабіну не виключає проведення стрільби з магазинів до автоматів системи Калашнікова під патрони калібру 7,62?39 мм, який не відповідає вимогам ГСТУ 78-41-002-97 «Зброя мисливська та спортивна», придатний для проведення пострілів у зборі із двома предметами, схожих на магазини: ??один є магазином до мисливських карабінів, який виготовлений на базі магазина автоматів системи Калашнікова під патрони калібру 7,62?39 мм, з подальшою переробкою його саморобним способом на місткість в 30 патронів; другий є магазином до автоматів системи Калашнікова під патрони калібру 7,62?39 мм. (Зважаючи на те, що ємкість переробленого магазина перевищує 10 патронів [2, п. 4.13.3], можна зробити висновок про те, що наданий магазин не відповідає вимогам ГСТУ 78-41-002-97 «Зброя мисливська та спортивна»).

В подальшому, 16.02.2023 в період часу з 18 год. 20 хв. по 18 год. 40 хв. ОСОБА_9 перебуваючи за адресою: м. Київ, вул. О. Кошиця, 7-А, в присутності двох понятих, добровільно видав співробітникам поліції карабін, який належить до нарізної вогнепальної зброї є самозарядним карабіном моделі «АКМС-МФ-1», № НОМЕР_1 , калібру 7,62?39 мм., який ОСОБА_8 , за попередньою змовою із ОСОБА_7 , умисно, незаконно, протиправно, з корисливих мотивів, в порушення Інструкції «Про порядок виготовлення, придбання, обліку, перевезення та використання вогнепальної пневматичної і холодної зброї, пристроїв вітчизняного виробництва для відстрілу патронів, споряджених гумовими чи аналогічними за властивостями метальними снарядами несмертельної дії та зазначених патронів, а також боєприпасів до зброї та вибухових матеріалів», затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України № 622 від 21.08.1998 придбали, зберігали та збули, без передбаченого законом дозволу.

Таким чином, ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 підозрюється у незаконному придбанні, зберіганні та збуті вогнепальної зброї, за попередньою змовою групою осіб, без передбаченого законом дозволу, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Крім того, досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_7 , у невстановлений досудовим розслідуванням день, час та місці, у невстановлений спосіб, придбав 47 патронів калібру 7,62?39 мм, які належать до боєприпасів нарізної вогнепальної зброї та розпочав зберігати з метою подальшого збуту шляхом передачі «з рук в руки», за попередньою змовою спільно із ОСОБА_8 .

Надалі, 16.02.2023 року близько 15:00 год., в рамках здійснення контролю за вчиненням злочину проведено перший етап оперативної закупки вогнепальної зброї під час якого ОСОБА_8 у телефонному режимі та частково у месенджері «Телеграм» із ОСОБА_9 (анкетні дані змінено) домовився щодо зустрічі, з метою збуту вогнепальної зброї за адресою: м. Київ, вул. 186-А Садова (біля футбольного поля).

Після чого, 16.02.2023 в період з 17 год. 09 хв. по 17 год 37 хв. ОСОБА_9 перебуваючи за адресою: м. Київ, вул. 186-А Садова (біля футбольного поля), за грошові кошти в сумі 850 доларів США, у транспортному засобі марки «BMW», д.н.з. НОМЕР_2 , шляхом передачі із рук в руки придбав у ОСОБА_8 47 патронів: 38 патронів з маркуванням «GECO 7,62?39», «НМ 7,62x39», які належать до боєприпасів нарізної вогнепальної зброї, є мисливськими проміжними патронами калібру 7,62?39 мм, що споряджені напівоболонковими кулями зі свинцевим осердям та 9 патронів з маркуванням «270 63», «270 67», «711 60», які належать до боєприпасів нарізної вогнепальної зброї, є бойовими проміжними патронами калібру 7,62?39 мм, що споряджені кулями «ПС» зі сталевим осердям та трасуючою кулею «Т-45».

В подальшому, 16.02.2023 в період часу з 18 год. 20 хв. по 18 год. 40 хв. ОСОБА_9 перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , в присутності двох понятих, добровільно видав співробітникам поліції 47 патронів калібру 7,62?39 мм, які належать до боєприпасів нарізної вогнепальної зброї, які ОСОБА_8 , за попередньою змовою із ОСОБА_7 , умисно, незаконно, протиправно, з корисливих мотивів, в порушення Інструкції «Про порядок виготовлення, придбання, обліку, перевезення та використання вогнепальної пневматичної і холодної зброї, пристроїв вітчизняного виробництва для відстрілу патронів, споряджених гумовими чи аналогічними за властивостями метальними снарядами несмертельної дії та зазначених патронів, а також боєприпасів до зброї та вибухових матеріалів», затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України № 622 від 21.08.1998 придбали, зберігали та збули, без передбаченого законом дозволу.

Таким чином, ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 підозрюється у незаконному придбанні, зберіганні та збуті бойових припасів, без передбаченого законом дозволу, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Крім того, досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_7 , у невстановлений досудовим розслідуванням день, час та місці, у невстановлений спосіб, придбав короткоствольну нарізну вогнепальну зброю, яка є самозарядним пістолетом моделі «GLOCK 19», № НОМЕР_3 та пістолет, який належить до короткоствольної нарізної вогнепальної зброї «АПС», № НОМЕР_4 , калібру 9х18 мм, яку розпочали зберігати з метою подальшого збуту шляхом передачі «з рук в руки», за попередньою змовою спільно із ОСОБА_8 .

Надалі, 30.03.2023 року близько 15:17 год., в рамках здійснення контролю за вчиненням злочину проведено другий етап оперативної закупки вогнепальної зброї під час якого ОСОБА_8 у телефонному режимі із ОСОБА_9 (анкетні дані змінено) домовився щодо зустрічі, з метою збуту вогнепальної зброї за адресою: м. Київ, вул. С. Олійника, 15 (біля під`їзду).

Після чого, 30.03.2023 в період з 19 год. 00 хв. по 21 год 33 хв. ОСОБА_9 перебуваючи за адресою: м. Київ, вул. С. Олійника, 15 (біля під`їзду), за грошові кошти в сумі 1750 доларів США, у транспортному засобі, шляхом передачі із рук в руки придбав у ОСОБА_8 пістолет, який належить до короткоствольної нарізної вогнепальної зброї, є самозарядним пістолетом моделі «GLOCK 19», № НОМЕР_3 - на стволі та на кожух-затворі, № НОМЕР_5 - на рамці, калібру 9х19 мм, що виготовлений шляхом зібрання саморобним способом в одну конструктивну одиницю частин (ствола, кожух-затвору та рамки), промислового виробництва фірми «GLOCK Ges.m.b.Н», Австрія, пістолет придатний до стрільби.

Після отримання від ОСОБА_8 пістолету «GLOCK 19» та патронів, останній повідомив що необхідно певний час очікувати, щоб привезли «АПС». Близько через півтори години, на заднє сидіння авто присів ОСОБА_7 , після чого передав ОСОБА_9 пістолет, який належить до короткоствольної нарізної вогнепальної зброї, виготовлений шляхом переробки саморобним способом макету масо-габаритного самозарядного пістолета «АПС», № НОМЕР_4 , калібру 9х18 мм, переробка полягає у відновленні ствола, курка та чашки затвору, пістолет придатний до стрільби, після чого останній передав ОСОБА_7 грошові кошти в сумі 106 000 гривень за пістолет та патрони.

В подальшому, 30.03.2023 в період часу з 22 год. 30 хв. по 22 год. 55 хв. ОСОБА_9 перебуваючи за адресою: м. Київ, вул. С. Олійника, 5, в присутності двох понятих, добровільно видав співробітникам поліції короткоствольну нарізну вогнепальну зброю, яка є самозарядним пістолетом моделі «GLOCK 19», № НОМЕР_3 та пістолет, який належить до короткоствольної нарізної вогнепальної зброї «АПС», № НОМЕР_4 , калібру 9х18 мм, які ОСОБА_8 , за попередньою змовою із ОСОБА_7 , умисно, незаконно, протиправно, з корисливих мотивів, в порушення Інструкції «Про порядок виготовлення, придбання, обліку, перевезення та використання вогнепальної пневматичної і холодної зброї, пристроїв вітчизняного виробництва для відстрілу патронів, споряджених гумовими чи аналогічними за властивостями метальними снарядами несмертельної дії та зазначених патронів, а також боєприпасів до зброї та вибухових матеріалів», затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України № 622 від 21.08.1998 придбали, зберігали та збули, без передбаченого законом дозволу.

Таким чином, ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 підозрюється у незаконному придбанні, зберіганні та збуті вогнепальної зброї, за попередньою змовою групою осіб, без передбаченого законом дозволу, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Крім того, досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_7 , у невстановлений досудовим розслідуванням день, час та місці, у невстановлений спосіб, придбав 234 патронів калібру 9х19 мм та 15 патронів 9?18 мм, які належать до боєприпасів нарізної вогнепальної зброї та розпочав зберігати з метою подальшого збуту шляхом передачі «з рук в руки», за попередньою змовою спільно із ОСОБА_8 .

Надалі, 30.03.2023 року близько 15:17 год., в рамках здійснення контролю за вчиненням злочину проведено другий етап оперативної закупки вогнепальної зброї під час якого ОСОБА_8 у телефонному режимі із ОСОБА_9 (анкетні дані змінено) домовився щодо зустрічі, з метою збуту вогнепальної зброї за адресою: м. Київ, вул. С. Олійника, 15 (біля під`їзду).

Після чого, 30.03.2023 в період з 19 год. 00 хв. по 21 год 33 хв. ОСОБА_9 перебуваючи за адресою: м. Київ, вул. С. Олійника, 15 (біля під`їзду), в тому числі за грошові кошти в сумі 1750 доларів США, у транспортному засобі, після отримання від ОСОБА_8 пістолету, повідомив щоб останній з кишені куртки взяв ще патрони, та після чого ОСОБА_9 , взяв у ОСОБА_8 234 патрони, які належать до боєприпасів до вогнепальної зброї, є пістолетними патронами калібру 9?19 мм, що споряджені кулями зі свинцевим осердям, патрони придатні до стрільби.

Після отримання від ОСОБА_8 пістолету «GLOCK 19» та патронів калібру 9?19 мм, останній повідомив що необхідно певний час очікувати, щоб привезли «АПС» та патрони. Близько через півтори години, на заднє сидіння авто присів ОСОБА_7 , після чого передав ОСОБА_9 15 патронів: 13 із яких належать до боєприпасів до нарізної вогнепальної зброї, є пістолетними патронами калібру 9?18 мм, що споряджені кулями зі свинцевим осердям, патрони придатні до стрільби; ??2 патрони належать до боєприпасів до нарізної вогнепальної зброї, є пістолетними патронами калібру 9х18 мм, що споряджені кулями зі сталевим осердям, складові частини патронів придатні до забезпечення проведення пострілу, після чого останній передав ОСОБА_7 грошові кошти в сумі 106 000 гривень за пістолет та патрони.

В подальшому, 30.03.2023 в період часу з 22 год. 30 хв. по 22 год. 55 хв. ОСОБА_9 перебуваючи за адресою: м. Київ, вул. С. Олійника, 5, в присутності двох понятих, добровільно видав співробітникам поліції 234 патронів калібру 9х19 мм та 15 патронів 9?18 мм, які належать до боєприпасів нарізної вогнепальної зброї, які ОСОБА_8 , за попередньою змовою із ОСОБА_7 , умисно, незаконно, протиправно, з корисливих мотивів, в порушення Інструкції «Про порядок виготовлення, придбання, обліку, перевезення та використання вогнепальної пневматичної і холодної зброї, пристроїв вітчизняного виробництва для відстрілу патронів, споряджених гумовими чи аналогічними за властивостями метальними снарядами несмертельної дії та зазначених патронів, а також боєприпасів до зброї та вибухових матеріалів», затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України № 622 від 21.08.1998 придбали, зберігали та збули, без передбаченого законом дозволу.

Таким чином, ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 підозрюється у незаконному придбанні, зберіганні та збуті бойових припасів, за попередньою змовою групою осіб, без передбаченого законом дозволу, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Окрім того, ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у невстановлений досудовим розслідуванням час, дату, місці та спосіб, придбав 79 патронів калібру 9х19 мм.Після чого, діючи умисно, всупереч передбаченому законом порядку, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, їх караність та настання суспільно-небезпечних наслідків помістив вказані предмети до своєї квартири, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 , де став незаконно зберігати, без передбаченого законом дозволу.

В подальшому, за участі ОСОБА_7 30.06.2023 у період часу з 14:17 год. по 15:03 год. в ході проведення обшуку за місцем проживання останнього, а саме за адресою: АДРЕСА_2 , в спальній кімнаті в сейфі виявлено та вилучено 79 патронів які є боєприпасами до нарізної вогнепальної зброї, а саме: - пістолетними патронами калібру 9х19 мм.,які ОСОБА_7 незаконно придбав та зберігав, без установленого законом дозволу, в порушення Інструкції «Про порядок виготовлення, придбання, обліку, перевезення та використання вогнепальної пневматичної і холодної зброї, пристроїв вітчизняного виробництва для відстрілу патронів, споряджених гумовими чи аналогічними за властивостями метальними снарядами несмертельної дії та зазначених патронів, а також боєприпасів до зброї та вибухових матеріалів», затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України №622 від 21.08.1998.

Таким чином, ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 підозрюється у незаконному придбанні та зберіганні бойових припасів, без передбаченого законом дозволу, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

У вчиненні зазначеного злочину обґрунтовано підозрюється: ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Київ, українець, громадянин України, зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 , зі слів раніше не судимий.

У судовому засіданні прокурор заявлене клопотання підтримав у повному обсязі, просив задовольнити з підстав вказаних у його мотивувальній частині, зокрема враховуючи наявність у даному провадженні обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, наявності достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені статтею 177 КПК України, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для їх запобігання, враховуючи особу підозрюваної та її соціального статусу застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Захисник просив відмовити у задоволенні даного клопотання, оскільки слідчий та прокурор не довели, що встановлені під час розгляду цього клопотання обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, не зможе запобігти доведеним під час розгляду ризикам та, враховуючи особу підозрюваного, який до кримінальної відповідальності раніше не притягувався, має міцні соціальні зв`язки, більш м`який запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Підозрюваний доводи захисника підтримав і також просив суд обрати більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою.

Окрім того, через систему "Електронний суд" захисник підозрюваного ОСОБА_4 подав слідчому судді скаргу в порядку ст. 206 КПК України, яку було об`єднано в одне провадження з клопотанням слідчого про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В обґрунтування поданої скарги зазначив, що письмове повідомлення про підозру затриманої особи вручається не пізніше 24 годин з моменту її затримання. З матеріалів справи вбачається, що затримання ОСОБА_7 відбулося 30.06.2023 о 15 год 03 хв, а відповідно 24 год з моменту затримання підозрюваного минули 01.05.2023 о 15 год 03 хв. Про те на той час повідомлення про підозру йому вручено не було.

У зв`язку з викладеним, захисник просив визнати утримання ОСОБА_7 незаконним та негайно звільнити його з під-варти.

У судовому засіданні 04.07.2023 захисник ОСОБА_4 заявив усне клопотання, в якому просив залишити його скаргу, подану в порядку статті 206 КПК України, без розгляду, оскільки 03.07.2023 о 15 год. 03 хв. підозрюваний ОСОБА_7 був звільнений з під варти слідчим суддею у зв`язку із закінченням 72 годинного строку тримання під вартою без обрання міри запобіжного заходу.

Суд розглянувши подану скаргу захисника ОСОБА_4 , заслухавши думку учасників процесу, вищезазначене клопотання захисника задовольнив, залишивши її без розгляду.

Cлідчий суддя, заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши надані матеріали та проаналізувавши у системному зв`язку усі наявні на час розгляду клопотання відомості, які мають пряме та опосередковане значення при вирішенні питання застосування заходу забезпечення кримінального провадження, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин в їх сукупності, приходить до наступного.

Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відповідає вимогам ст. 184 КПК України.

Порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України (ст. 1 КПК України).

Зокрема, згідно ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одними із заходів забезпечення кримінального провадження є запобіжні заходи (п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України).

При цьому, відповідно до ст. 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.

До клопотання слідчого, прокурора про застосування, зміну або скасування заходу забезпечення кримінального провадження додається витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання.

У цьому випадку, вимоги ч.ч. 1 та 2 ст. 132 КПК України заявником дотримано, а тому слідчий суддя вважає за можливе перейти до питання оцінки обставин вказаних стороною обвинувачення, як передумовою, яка слугує для застосування такого типу заходу забезпечення кримінального провадження з урахуванням наступного.

Згідно норм ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини визначені п. 1 - п. 3 частини 1 даної статті та згідно з положеннями ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, оцінити дані, що характеризуються особу підозрюваного та визначені у п. 1- п. 11 частини 1 вказаної статті.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті (ч. 1 ст. 177 КПК України).

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Як убачається із матеріалів клопотання, у цьому випадку, необхідність його застосування слідчий обґрунтовує тим, що підозрюваний об`єктивно підозрюється, у вчиненні зазначеного кримінального правопорушення, що підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, у зв`язку із чим, останній будучи обізнаним з мірою покарання за вчинене діяння, може здійснити дії передбачені ст. 177 КПК України.

У цьому випадку в ході судового розгляду встановлено, що органами досудового розслідування ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 1 ст. 263 КК України за викладених у підозрі обставинах.

За вказаним фактом, відомості по матеріалах було внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочате розслідування провадження, у ході якого підозрюваного 01.07.2023 повідомлено про підозру у вчинені кримінальних правопорушень за ч. 1 ст. 263 КК України, та подано органом досудового розслідування до слідчого судді дане клопотання про застосування запобіжного заходу, аналізуючи яке на дотримання положень КПК України слідчий суддя враховує таке.

На час розгляду порушеного у клопотанні питання, стосовно підозрюваного встановлено, такі відомості: ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Київ, українець, громадянин України, не одружений, студент Національного транспортного університету, не судимий, зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 .

Підозрюваний на час вирішення питання про обрання міри запобіжного заходу має типові міцні соціальні зв`язки для особи її віку та статусу, прийнятну репутацію, а тому, слідчий суддя, аналізуючи питання наявності обставин визначених ст. 132, ст. 177, п.п. 1-3 ч. 1 ст. 194 КПК України, приходить до наступних висновків.

Поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, бере до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990, п. 32, Series A, N 182), те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990).

За таких умов, слідчий суддя дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, - із точки зору достатності та взаємозв`язку вважає, що наявні у провадженні докази, передбачені параграфами 3-5 Глави 4 КПК України (протоколи допитів свідків, інші документи, протокол про результати аудіо-, відеоконтролю за особою від 31.03.2023) свідчать про обґрунтованість підозри, оскільки надані докази об`єктивно зв`язують його з ним, тобто підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача у тому, що підозрюваний, міг вчинити дане правопорушення.

Також, слідчий суддя сприймає, як переконливі та такі, що заслуговують на увагу, доводи сторони обвинувачення у частині аргументації ризиків передбачених ст. 177 КПК України, у цьому провадженні, адже враховуючи позицію ЄСПЛ у частині того, що наявність певного ризику/ризиків, зокрема ризику втечі, має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v. Moldova (Бекчиєв проти Молдови), Panchenko v. Russia (Панченко проти Росії) вважає, у даному конкретному випадку, обґрунтованими, оскільки вони належним чином умотивовані слідчим, прокурором та підтверджуються наявними матеріалами, зокрема вони є дійсними не тільки, однак у тому числі в світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню.

Поряд з цим, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів оцінивши в сукупності всі обставини, у тому числі визначені п.п.1-11 ч. 1 ст. 178 КПК України, уважає, що вони у своїй сукупності, зокрема, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватою у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона підозрюється; вік та стан здоров`я (інвалід другої групи з дитинства, діагноз соматоформна дисфункція вегетативної нервової системи, астенічний синдром; наслідки органічного ураження ЦНС перинатального генезу); міцність соціальних зв`язків (студент Національного транспортного університету); репутацію; майновий стан, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини, не сприймає, як переконливі та такі, що заслуговують на увагу, доводи сторони обвинувачення у частині аргументації неможливості запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Так на доведення неможливості застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту клопотання містить наступні аргументи: про те, що він не буде дієвим і підозрюваний буде переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

Оцінюючи зазначені аргументи слідчий суддя приходить до висновку, що посилання слідчого та прокурора на передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України ризик, що підозрюваний буде ухилятися від органів досудового розслідування жодним чином не конкретизований і не підтверджений жодним доказом, а тому є необґрунтованим та безпідставним, у зв`язку з чим не може бути врахованим при обранні міри запобіжного заходу підозрюваному. Так, будучи звільненим з під варти у судовому засіданні 03.05.2023 та маючи можливість виїхати з міста, підозрюваний самостійно та добровільно прийшов у наступне судове засідання по розгляду клопотання слідчого про застосування відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, що свідчить про відсутність у підозрюваного наміру ухилятися від органів досудового розслідування чи суду.

Наявність ризику щодо можливості підозрюваному вчинити інший злочин слідчому судді не доведено, оскільки, хоча у клопотанні він зазначений, проте конкретизації в чому саме він полягає, ні слідчим у клопотанні, ні прокурором у судовому засіданні не вказано. Відсутність офіційних джерел доходів та вчинення декількох кримінальних правопорушень жодним чином не можуть свідчити про намір продовження підозрюваним злочинної діяльності.

Водночас слідчий суддя вважає цілком реальним ризик впливу на свідків та інших підозрюваних, оскільки докази, які містяться в клопотанні, зокрема протокол про результати аудіо, відеоконтролю за особою від 31.03.2023, свідчать про активну роль підозрюваного ОСОБА_7 в групі осіб, які здійснювали продаж зброї та боєприпасів. Факт невизнання ним вини у вчинених кримінальних правопорушеннях та відсутність задокументованої участі в інших інкримінованих йому епізодах, дають велику ймовірність припускати можливість впливати на свідків та іншого підозрюваного з метою уникнути покарання.

За таких умов, слідчий суддя приходить до переконливого висновку, що клопотання не містить чіткого обґрунтування неможливості запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, у зв`язку із чим вважає, що на даному етапі потреби досудового розслідування не виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи (тримання під вартою), про який ідеться у клопотанні слідчого, прокурора.

Відповідно до ч. 3 ст. 176 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.

Згідно з ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

За таких обставин слідчий суддя, враховуючи, той факт, що стороною обвинувачення було доведено наявність ризиків, визначених ст. 177 КПК України, та безумовної недоведеності факту того, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не може запобігти доведеному під час розгляду клопотання ризикам, вважає за необхідне відмовити у застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на два місяці.

При цьому ні слідчий у своєму клопотанні, ні прокурор у судовому засіданні не обґрунтували, чому до підозрюваного ОСОБА_7 не може бути застосований запобіжний захід у вигляді застави.

Посилання слідчого у клопотанні на п. 5 ч. 4 ст. 183 КПК України, відповідно до якого слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів, слідчий суддя вважає нікчемним, оскільки ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні іншої категорії кримінальних правопорушень.

Відповідно до ч. 1 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.

Розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваного чи обвинуваченого у вчиненні тяжкого злочину, від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (п. 2 ч.5 ст. 182 КПК України).

Законом України від 03.11.2022 № 2710-XI "Про Державний бюджет України на 2023 рік" розмір прожиткового мінімуму з 01.01.2023 встановлений в сумі 2 589,00 грн.

Керуючись п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, з урахуванням особи підозрюваного, його майнового стану (є співвласником квартири у АДРЕСА_2 ) та процесуальної поведінки, визначити заставу у розмірі 40 (сорока) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 103 560 (сто три тисячі п`ятсот шістдесят) (2 589,00 грн. х 40 п.м. = 103 560), яка буде достатньою для виконання покладених на нього процесуальних обов`язків.

Норма статті 194 КПК України передбачає необхідність визначення обов`язків, з передбачених цією статтею, які будуть покладені на підозрюваного.

Керуючись ст.ст. 7, 110, 131, 132, 176-178, 183, 186, 193-197, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Скаргу захисника ОСОБА_4 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 , поданої в порядку статті 206 КПК України, залишити без розгляду.

Клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погодженого прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 01.07.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000006, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263 КК України - залишити без задоволення.

Застосувати до ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 40 (сорока) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 103 560 (сто три тисячі п`ятсот шістдесят) гривень, та надати можливість йому або іншій особі внести зазначену суму на спеціальний рахунок територіального управління Державної судової адміністрації України в м. Києві, та надати документ, що підтверджує сплату слідчому, прокурору, суду.

Покласти на ОСОБА_7 на строк два місяці, тобто до 02.09.2023 включно, обов`язки, передбачені частиною 5 статті 194 КПК України, а саме:

- прибувати до слідчого, прокурора чи суду, в залежності від стадії кримінального провадження, за першою вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватися від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свої паспорти для виїзду за кордон, та (за наявності) інші документи, що дають право на виїзд з України.

Роз`яснити ОСОБА_7 , що відповідно до частини 6 статті 182 КПК України підозрюваний, обвинувачений, який не тримається під вартою, не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду. З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави щодо особи, яка не тримається під вартою, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, а також з моменту звільнення підозрюваного, обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваний, обвинувачений, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Роз`яснити ОСОБА_7 , що в разі невнесення застави ним (або заставодавцями), до нього може бути застосований інший, більш суворий запобіжний захід.

Роз`яснити ОСОБА_7 , що відповідно до частини 8 статті 182 КПК у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Повний текст ухвали складений 10.07.2023.

Слідчий суддя ОСОБА_1