Провадження № 1-кс/761/9737/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 травня 2023 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , представника власника майна - адвоката ОСОБА_4 , розглянувши клопотання останнього, подане в інтересах ОСОБА_5 , про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження №0001749 від 14.07.2022,

У С Т А Н О В И В:

До суду надійшло клопотання адвоката ОСОБА_4 , подане в інтересах ОСОБА_5 , про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 06.03.2023 в рамках кримінального провадження №0001749 від 14.07.2022, а саме на: автомобіль марки «TOYOTA», моделі «CAMRY», державний номер НОМЕР_1 , синього кольору, власником якого згідно з свідоцтвом про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 , є ОСОБА_5 ; ключі від автомобіля марки «TOYOTA», моделі «CAMRY», державний номер НОМЕР_1 .

Відповідно до змісту клопотання, відпала потреба у подальшому застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, оскільки власник майна ( ОСОБА_5 ) не є підозрюваною у даному провадженні, при цьому з моменту вилучення у неї даного транспортного засобу минув строк, за який у органа досудового розслідування була можливість провести всі його дослідження, а такий арешт порушує конституційні права власника майна, у зв`язку із чим просить скасувати його.

В судовому засіданні представник власника майна - адвокат ОСОБА_4 підтримав вимоги клопотання.

Слідчий ОСОБА_3 заперечувала з приводу задоволення даного клопотання.

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання, слід дійти такого висновку.

Як встановлено в судовому засіданні, Шевченківським УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001749 від 14.07.2022, зокрема за підозрою окремих осіб у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що в невстановлений час, але не пізніше липня 2022 року, більш точний час в ході досудового розслідування не встановлений, за невстановлених обставин, у ОСОБА_6 виник злочинний умисел, направлений на незаконне придбання, зберігання, перевезення з метою збуту та незаконний збут наркотичного засобу - кокаїну. З метою реалізації злочинного умислу ОСОБА_6 до вчинення кримінальних правопорушень за невстановлених обставин залучено ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 та ОСОБА_18 , між якими розподіллено відповідні функції.

Так, ОСОБА_6 у невстановлені час, за невстановлених обставин незаконно придбавав у невстановленої особи з метою незаконного збуту наркотичний засіб - кокаїн, який в подальшому, діючи за попередньою змовою групою осіб, передавав та розподіляв між ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_19 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 ОСОБА_17 та ОСОБА_18 для незаконного збуту дрібними партіями.

Далі, як встановлено в судовому засіданні, 20.01.2023 на підставі ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 16.01.2023 органом досудового розслідування проведено обшук автомобіля марки «TOYOTA», моделі «CAMRY», державний номер НОМЕР_1 , що перебував в користуванні ОСОБА_15 , в ході якого виявлено та вилучено, окрім іншого, згаданий автомобіль та ключі до нього. В подальшому відповідне майно визнано речовими доказами.

Крім того, ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 06.03.2023, з метою забезпечення речових доказів, накладено арешт на майно, що є предметом клопотання.

Порядок скасування арешту майна визначений ст. 174 КПК України, якою передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Між тим, при розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 174 КПК України, слідчий суддя не надає оцінку дотриманню вимог закону при постановленні ухвали про арешт майна та її законності, що є виключно прерогативою суду апеляційної інстанції, а лише оцінює обґрунтованість підстав для скасування арешту.

Згідно з вимогами ст. 174 КПК України, арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Статтями 7, 16 КПК України встановлено, що однією із загальних засад кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Положеннями ст. 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Крім того, ч. 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна, як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Так, відповідно до вимог ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

Як встановлено в судовому засіданні, арешт на вказане майно було накладено з метою забезпечення речових доказів, а з урахуванням особливостей кримінального провадження, предмету досудового розслідування, слідчий суддя дійшов висновку, що такий арешт цілком прийнятним та необхідним, в тому числі і на поточний момент, оскільки таке майно може містити на собі сліди кримінального правопорушення.

При цьому слідчий суддя звертає увагу, що матеріали клопотання не містять достатнього документального підтвердження, що арешт накладено необґрунтовано або відпала потреба в арешті майна, про що в першу чергу має свідчити повна відсутність ризиків (приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження), передбачених ст. 170 КПК України, а відтак слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання адвоката ОСОБА_4 , подане в інтересах ОСОБА_5 , задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. 170-174 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_4 , поданого в інтересах ОСОБА_5 , про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 06.03.2023 в рамках кримінального провадження №0001749 від 14.07.2022, а саме на: автомобіль марки «TOYOTA», моделі «CAMRY», державний номер НОМЕР_1 , синього кольору, власником якого згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 є ОСОБА_5 ; ключі від автомобіля марки «TOYOTA», моделі «CAMRY», державний номер НОМЕР_1 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_20