Справа № 712/7758/23
Провадження № 1-кс/712/3624/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 серпня 2023 року слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , перевіривши матеріали скарги ОСОБА_2 на постанову дізнавача сектору дізнання Черкаського РУП ГУНП у Черкаській області ОСОБА_3 від 13.10.2022 про закриття кримінального провадження № 0001369 від 30.07.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України,

ВСТАНОВИВ:

31 липня 2023 року до Соснівського районного суду м. Черкаси надійшла скарга ОСОБА_2 на постанову дізнавача сектору дізнання Черкаського РУП ГУНП у Черкаській області ОСОБА_3 від 13.10.2022 про закриття кримінального провадження № 0001369 від 30.07.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України.

У скарзі просить поновити строк на оскарження постанови про закриття кримінального провадження.

Розглянувши дану скаргу, слідчий суддя виходить з такого.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржено рішення слідчого, дізнавача про закриття кримінального провадження - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником.

Згідно вимог ч. 1 ст. 304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом 10 днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформляється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Скаржник у скарзі зазначає про те, що вона дізналась про наявність постанови лише під час ознайомлення з матеріалами справи № 711/5153/23 у Придніпровському районному суді м. Черкаси. Розгляду справи щодо оскарження даної постанови про закриття кримінального провадження не було.

21 липня 2023 року у приміщенні Придніпровського районного суду м. Черкаси здійснено ознайомлення з матеріалами судової справи № 711/5153/22 та знято фотокопію постанови на власний пристрій.

Враховуючи проблеми надходження постанови про закриття кримінального провадження від поліції та прокуратури, скаржниця була вимушена отримати дану копію постанови шляхом здійснення фотокопій матеріалів судової справи. Станом на день подання скарги постанова про закриття кримінального провадження від Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області та Черкаської окружної прокуратури до заявника не була надіслана.

Вказує на те, що законодавством не надано обмеження, яку саме копію постанови скаржник має отримати для її оскарження.

Вирішуючи питання про поновлення строку на подання скарги, слідчий суддя виходить з такого.

Відповідно до ст. 113 КПК України процесуальні строки - це встановлені законом або відповідно до нього прокурором, слідчим суддею або судом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії. Будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу.

Частиною 3 ст. 115 КПК України передбачено, що при обчисленні строку днями строк закінчується о двадцять четвертій годині останнього дня строку.

Відповідно до ч. 1 ст. 117 КПК України пропущений із поважних причин строк має бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Згідно з позицією Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду, висловленою в ухвалі від 26.08.2020 у справі №760/18778/18, «Поняття поважних причин пропуску строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду. Під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи є об`єктивно непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду у визначений законом строк. Такі обставини мають бути підтверджені скаржником».

Правило дотримання десятиденного строку на оскарження до слідчого судді бездіяльності слідчого, зазначеного у ст. 304 КПК України, має на меті гарантувати правову визначеність і забезпечити, щоб кримінальні провадження розглядалися впродовж розумного часу, не змушуючи органи влади та інших зацікавлених осіб перебувати у стані невизначеності.

Це правило надає особі, яка має право на оскарження, достатній строк для роздумів стосовно того, чи подавати скаргу, для чіткого визначення своїх аргументів та окреслення стверджувальної правової позиції, і визначає період, після закінчення якого контрольна функція суду не здійснюється.

Відповідно до рішення Європейського Суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголошено на тому, що особа в розумні інтервали часу має вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їй судового провадження.

Разом з тим, питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан потрібного їм судового провадження. У кожній справі суди мають перевіряти, чи виправдовують підстави для поновлення строків для оскарження втручання у принцип юридичної визначеності. Поняття поважних причин пропуску строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду. Зокрема, під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду у визначений законом строк. При цьому особа, яка бажає подати скаргу має діяти сумлінно для того, що б ефективно реалізувати своє право. Тобто окрім принципу правової визначеності важливим також є і принцип добросовісності, як загальноправовий принцип, який передбачає необхідність сумлінної та чесної поведінки суб`єктів при виконанні своїх юридичних обов`язків і здійсненні своїх суб`єктивних прав. У суб`єктивному значенні добросовісність може розглядатися як усвідомлення суб`єктом власної сумлінності та чесності при здійсненні ним прав і виконанні обов`язків.

Практика Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права, свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду за захистом порушених прав (наприклад, справа «Стаббігс та інш. проти Великобританії» рішення від 22 жовтня 1996 року, «Девеер проти Бельгії» рішення від 27 лютого 1980 року).

У пунктах 93-96 ВП ВС у постанові від 19.01.2023 у справі № № 140/1770/19 зазначила, що встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників … судочинства та своєчасного виконання ними передбачених … певних процесуальних дій. Інститут строків … сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників … процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними. Порівняльний аналіз словоформ «дізналася» та «повинна була дізнатися» дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку особи знати про стан своїх прав. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Хоча ст. 117 КПК України містить норму щодо поновлення пропущеного строку, але це можливо лише в разі наявності поважних причин пропуску такого строку. Тому при вирішенні питання про поновлення пропущеного строку, у тому числі й строку на оскарження бездіяльності слідчого, до уваги мають братися: тривалість самого процесуального строку; час, який минув з дати завершення процесуального строку; наявність чи відсутність обставин, які об`єктивно перешкоджали особі реалізувати своє право (повноваження) в межах визначеного процесуального строку; поведінку особи, яка звертається з відповідним клопотанням, зокрема, чи вживала особа розумних заходів для того, щоб реалізувати своє право (повноваження) в межах процесуального строку та якнайшвидше після його закінчення (у разі наявності поважних причин його пропуску) та інші доречні обставини.

Слідчим суддею встановлено, що 24.07.2023 від скаржника ОСОБА_2 на адресу Соснівського районного суду м. Черкаси надійшла аналогічна скарга, в якій вона просила скасувати постанову дізнавача сектору дізнання Черкаського РУП ГУНП у Черкаській області ОСОБА_3 від 13.10.2022 про закриття кримінального провадження № 0001369 від 30.07.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України.

Згідно протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 24.07.2023 визначено слідчого суддю ОСОБА_1 , номер справи № 712/7466/23.

Скарга призначена до розгляду у судовому засіданні на 26.07.2023 о 09 год. 00 хв.

Під час розгляду цієї скарги слідчим суддею встановлено, що зазначена вище постанова дізнавача була предметом неодноразового розгляду слідчими суддями.

Так, ухвалою Черкаського апеляційного суду від 27.12.2022 у справі № 712/10369/22 залишено без змін ухвалу слідчого судді від 13.12.2022 про відмову у задоволенні скарги ОСОБА_2 на постанову дізнавача сектору дізнання Черкаського РУП ГУНП у Черкаській області ОСОБА_3 від 13.10.2022 про закриття кримінального провадження № 0001369 від 30.07.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України.

Отже, вказане свідчить про те, що про наявність оскаржуваної постанови скаржниця знала ще у грудні 2022 року, а отже і отримала її в цей же строк.

Крім того, з офіційного сайту «Судова влада України» вбачається, що з аналогічною скаргою ОСОБА_2 зверталась 21 червня 2023 року, про що свідчить ухвала слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 26.06.2023 у справі № 712/6196/23.

Слідчим суддею відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_2 на постанову дізнавача сектору дізнання Черкаського РУП ГУНП у Черкаській області ОСОБА_3 від 13.10.2022 про закриття кримінального провадження № 0001369 від 30.07.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України.

За результатами розгляду скарги постановлено ухвалу від 26.07.2023 у справі № 712/7466/23, якою скаргу ОСОБА_2 повернуто.

Того ж самого дня о 14 год. 12 хв. ОСОБА_2 подала нову скаргу, аналогічну за змістом скарги у справі № 712/7466/23.

Згідно протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 26.07.2023 визначено слідчого суддю ОСОБА_1 , номер справи № 712/7619/23.

Ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 28.07.2023 повернуто скаргу ОСОБА_2 .

28.07.2023 ОСОБА_2 подала нову скаргу, аналогічну за змістом скарги у справах № № 712/7466/23, 712/7619/23.

Згідно протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 28.07.2023 визначено слідчого суддю ОСОБА_1 , номер справи № 712/7732/23.

Ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 28.07.2023 повернуто скаргу ОСОБА_2 .

Слідчий суддя також зазначає, що з офіційного сайту «Судова влада України» вбачається, що ухвалами слідчих суддів Соснівського районного суду м. Черкаси у справі № 712/4313/23 від 01.06.2023, у справі № 712/208/23 від 20.02.2023 відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_2 на постанову дізнавача сектору дізнання Черкаського РУП ГУНП у Черкаській області ОСОБА_3 від 13.10.2022 про закриття кримінального провадження № 0001369 від 30.07.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України.

Ухвалами слідчих суддів Соснівського районного суду м. Черкаси у справі 712/6701/23 від 05.07.2023, у справі № 712/10719/22 від 19.12.2022 скарги ОСОБА_2 на постанову дізнавача сектору дізнання Черкаського РУП ГУНП у Черкаській області ОСОБА_3 від 13.10.2022 про закриття кримінального провадження № 0001369 від 30.07.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України, повернуті скаржниці.

Слідчий суддя вважає, що посилання заявника на те, що законодавством не надано обмеження, яку саме копію постанови скаржник має отримати для її оскарження, і що саме ця копія постанови нею не була оскаржена, суперечить чинному кримінальному процесуальному законодавству України. Також не відповідають вимогам чинного законодавства доводи скаржника про те, що розгляду саме постанови про закриття кримінального провадження, отриманої нею у суді 18.07.2023, не було.

Предметом оскарження відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 303 КПК України може бути лише одна постанова про закриття кримінального провадження.

Строк на оскарження починається з моменту отримання її копії, неодноразове ознайомлення (а отже, як вважає скаржник, отримання) з копією постанови у матеріалах судової справи не свідчить про те, що скаржник кожного разу набуває право на її оскарження і строк на оскарження починається з початку, а саме з часу ознайомлення з матеріалами судової справи.

Такими діями скаржник може безпідставно збільшувати визначений Законодавцем строк на оскарження постанови, що порушує принцип правової визначеності.

Посилання скаржника на те, що вона не має іншої можливості отримати оскаржувану постанову, аніж отримати її фотокопію, не відповідають дійсності, оскільки скаржниця оскаржувала постанову дізнавача ще у грудні 2022 року, у лютому 2023 року, 21.06.2023, 24.07.2023, 26.07.2023, 28.07.2023.

За таких обставин, слідчий суддя не вбачає підстав для поновлення строку на оскарження постанови про закриття кримінального провадження.

У п. 3 ч. 2 ст. 304 КПК України вказано, що скарга повертається, якщо скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною 1 цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Ураховуючи ті обставини, що скарга ОСОБА_2 подана заявником з пропуском десятиденного строку, передбаченого частиною 1 ст. 304 КПК України, підстави для поновлення пропущеного строку не вбачаються, тому скарга підлягає поверненню заявнику на підставі п. 3 ч. 2 ст. 304 КПК України.

Слідчий суддя також вважає, що неодноразове подання аналогічних скарг на одну ту саму постанову дізнавача є зловживанням ОСОБА_2 своїми процесуальними правами. Слідчі судді неодноразово здійснювали судовий контроль за дотриманням повноти досудового розслідування та підстав для закриття кримінального провадження № 0001369 від 30.07.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 303, 304, 309, 376 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в :

У задоволенні клопотання ОСОБА_2 на поновлення строку на оскарження постанови про закриття кримінального провадження відмовити.

Повернути скаргу ОСОБА_2 на постанову дізнавача сектору дізнання Черкаського РУП ГУНП у Черкаській області ОСОБА_3 від 13.10.2022 про закриття кримінального провадження № 0001369 від 30.07.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України.

Копію ухвали направити скаржнику.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1