ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-кп/803/2417/23 Справа № 192/278/20 Суддя у 1-й інстанції - ОСОБА_1 Суддя у 2-й інстанції - ОСОБА_2
УХВАЛА

про відмову у відкритті провадження

12 червня 2023 року м. Дніпро

Суддя судової палати з розгляду кримінальних справ Дніпровського апеляційного суду ОСОБА_2 , перевіривши матеріали за апеляційною скаргою прокурора у кримінальному провадженні - заступника керівника Новомосковської окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 на ухвалу Солонянського районного суду Дніпропетровської області від 25 травня 2023 року щодо визнання неповажною причину неприбуття прокурора в судове засідання та порушення перед відповідним органом питання про відповідальність прокурора за неявку до суду з неповажної причини,-

В С Т А Н О В И В :

Оскаржуваною ухвалою суду першої інстанції судовий розгляд кримінального провадження №0001325 від 02.12.2017 відносно ОСОБА_4 за ч.2 ст.286 КК України відкладено на іншу дату, з повідомленням прокурора та повторним викликом потерпілої, її представника, обвинуваченого, його захисника та представника цивільного відповідача.

Одночасно визнано неповажною причину неприбуття прокурора ОСОБА_3 в судове засідання 25 травня 2023 року та порушення перед відповідним органом, що здійснює дисциплінарне провадження, питання про відповідальність прокурора ОСОБА_3 за неявку до суду з неповажної причини.

В апеляційній скарзі прокурор ОСОБА_3 порушує питання про скасування ухвали Солонянського районного суду Дніпропетровської області від 25 травня 2023 року в частині визнання неповажною причину неприбуття прокурора в судове засідання та порушення перед відповідним органом питання про відповідальність прокурора за неявку до суду з неповажної причини. При цьому своє право на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції прокурор обґрунтовує з посиланням на положення ст.55 Конституції України та статті 7,9,24 КПК України.

Вивчивши надані апеляційному суду матеріали відокремленого кримінального провадження та перевіривши доводи апеляційної скарги, суддя-доповідач дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст.398 Кримінального процесуального кодексу України (далі- КПК) апеляційна скарга, що надійшла до суду апеляційної інстанції, не пізніше наступного дня передається судді-доповідачу. Отримавши апеляційну скаргу на вирок чи ухвалу суду першої інстанції, суддя-доповідач протягом трьох днів перевіряє її на відповідність вимогам статті 396 цього Кодексу і за відсутності перешкод постановляє ухвалу про відкриття апеляційного провадження.

З матеріалів відокремленого кримінального провадження вбачається, що на розгляді Солонянського районного суду Дніпропетровської області перебуває кримінальне провадження №0001325 від 02.12.2017 за обвинуваченням ОСОБА_4 за ч.2 ст.286 КК України.

Під час судового розгляду ухвалою Солонянського районного суду Дніпропетровської області від 25.05.2023 визнано причину неявки прокурора ОСОБА_3 в судове засідання 25 травня 2023 року неповажною та перед відповідним органом, що здійснює дисциплінарне провадження, порушено питання про відповідальність прокурора ОСОБА_3 за неявку до суду.

У відповідності до ч.ч.1,2 ст.392 КПК в апеляційному порядку можуть бути оскаржені судові рішення, які були ухвалені судами першої інстанції і не набрали законної сили, а саме:

-вироки, крім випадків, передбачених статтею 394 цього Кодекс;

-ухвали про застосування чи відмову у застосуванні примусових заходів медичного або виховного характеру;

-інші ухвали у випадках, передбачених цим Кодексом.

Отже діючими положеннями кримінального процесуального законодавства не передбачено право учасників судового провадження, у тому числі прокурора, на апеляційне оскарження ухвали суду першої інстанції про визнання причини неявки прокурора в судове засідання неповажною та порушення питання перед відповідним органом, що здійснює дисциплінарне провадження, про відповідальність прокурора за неявку до суду.

Однією з основних засад судочинства є забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення (ст.129 ч. 1 п. 8 Конституції України).

Встановлюючи обмеження права на оскарження судових рішень, законодавець повинен керуватися такою складовою принципу верховенства права, як пропорційність. За правовою позицією Конституційного Суду України обмеження прав і свобод людини і громадянина є допустимим виключно за умови, що таке обмеження є домірним (пропорційним) та суспільно необхідним (Рішення Конституційного Суду України від 19 жовтня 2009 року № 26-рп/2009).

ЄСПЛ неодноразово у своїх рішеннях наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 § 1 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання. Держави - учасниці користуються у цьому питанні певною свободою розсуду. З огляду на це Верховна Рада України у ч.1 ст.392 КПК законодавчо визначила межі доступу до правосуддя учасників кримінального провадження під час судового розгляду.

У своєму правовому висновку, викладеному у Постанові від 27 травня 2019 року справа № 766/22242/17, провадження № 51-7276 кмо 18, Об`єднана палата ККС Верховного Суду зазначила, що як неодноразово наголошував Верховний Суд, ст.129 Конституції України гарантує право на апеляційний перегляд справи, а не кожного судового рішення в межах кримінального провадження, у відповідності з чим КПК визначає, в яких випадках і які рішення слідчих суддів, судів першої інстанції підлягають перегляду в апеляційному порядку (див., наприклад, постанову Верховного Суду від 4 квітня 2019 року у справі №494/6/18). У постановах від 17 жовтня 2018 року (справа № 646/5552/17) та від 28 лютого 2019 року (справа № 161/4229/18), які стосувалися права на апеляційне оскарження ухвал слідчих суддів, Верховний Суд підкреслив, що «норми Конституції України та кримінального процесуального закону беззастережно гарантують право на апеляційне оскарження лише судового рішення, постановленого за наслідком розгляду справи (кримінального провадження в суді першої інстанції) по суті, а не всіх судових рішень у межах цієї справи (провадження). Встановлення законодавцем такого обмеження права на апеляційне оскарження рішень слідчих суддів має на меті забезпечення належного здійснення правосуддя через розумне регулювання кількості справ, що надходять до судів апеляційної інстанції та створення умов для ефективного використання обмежених ресурсів судової влади».

Отже, зі змісту апеляційної скарги прокурора вбачається, що вона подана на судове рішення, яке не підлягає апеляційному оскарженню, що узгоджується з приписами п.3 ч.1 ст.392 КПК.

При цьому неможливість апеляційного оскарження прямо зазначена в ухвалі Солонянського районного суду Дніпропетровської області від 25.05.2023 року.

Разом з цим твердження апелянта про очевидну незаконність оскаржуваного ним судового рішення є хибними, оскільки воно ухвалено місцевим судом в межах його компетенції, визначеної ч.1 ст.324 КПК.

Згідно з ч.4 ст.399 КПК суддя-доповідач відмовляє у відкритті провадження лише, якщо апеляційна скарга подана на судове рішення, яке не підлягає оскарженню в апеляційному порядку, або судове рішення оскаржене виключно з підстав, з яких воно не може бути оскарженим згідно з положеннями статі 394 цього Кодексу.

Підсумовуючи вищенаведене суддя-доповідач дійшов висновку про необхідність відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою прокурора у кримінальному провадженні - заступника керівника Новомосковської окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 на ухвалу Солонянського районного суду Дніпропетровської області від 25 травня 2023 року щодо визнання неповажною причину неприбуття прокурора в судове засідання та порушення перед відповідним органом питання про відповідальність прокурора за неявку до суду з неповажної причини.

На підставі викладеного, керуючись ч.4 ст.399 КПК,-

У Х В А Л И В :

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою прокурора у кримінальному провадженні - прокурора у кримінальному провадженні - заступника керівника Новомосковської окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 на ухвалу Солонянського районного суду Дніпропетровської області від 25 травня 2023 року щодо визнання неповажною причину неприбуття прокурора в судове засідання та порушення перед відповідним органом питання про відповідальність прокурора за неявку до суду з неповажної причини.

Копію ухвали про відмову у відкритті апеляційного провадження разом з апеляційною скаргою та усіма доданими до неї матеріалами надіслати особі, яка подала апеляційну скаргу.

Ухвала може бути оскаржена в касаційному порядку.

СУДДЯ: