печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 червня 2023 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Києві провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000182 від 08.07.2021, -

ВСТАНОВИВ:

05.06.2023 року до провадження слідчого судді Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000182 від 08.07.2021.

У вимогах клопотання адвокат просить скасувати арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 18.05.2023 року у справі № 757/19678/23-к, а саме арешт на тимчасово вилучене майно: мобільний телефон марки «iPhone» ІМЕІ: НОМЕР_1 , ІМЕІ: НОМЕР_2 , який вилучено 15.05.2023 під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем проживання ОСОБА_4 .

В обґрунтування вимог вказує, що ухвала слідчого судді Печерського районного суду м. Києва у справі № 757/19678/23-к є необґрунтованою та свідчить про відсутність підстав для арешту майна. Так сторона обвинувачення вилучила техніку, однак не вчинила дій спрямованих на викопіювання інформації наявної на технічних пристроях. Доводи, які вказували б на сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що майно на яке накладається арешт є доказом у кримінальному провадженні відсутні. Крім того, ОСОБА_4 не має жодного відношення до кримінального провадження та їй не повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення у даному кримінальному провадженні.

Особа, яка звернулась з клопотанням в судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляд справи повідомлялася належним чином. Проте, адвокат ОСОБА_5 подав заяву про розгляд справи у його відсутні, вимоги клопотання підтримав та просив задовольнити.

Слідчий у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином.

Прокурор у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином. Проте, подав заяву про розгляд справи у його відсутність, проти задоволення клопотання заперечив та просив відмовити.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання, матеріали, якими воно обґрунтовується, приходить до наступних висновків.

Судовим розглядом встановлено, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000182 від 08.07.2021 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 366 та ч. 3 ст. 209 КК України.

15.05.2023 на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва проведено обшук в квартирі за адресою: АДРЕСА_1 яка на праві власності зареєстрована за ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_3 ) в якій проживає ОСОБА_4 .

Під час проведення обшуку виявлено та вилучено: мобільний телефон марки «iPhone14», ІМЕІ1: НОМЕР_4 , ІМЕІ: 2 НОМЕР_2 .

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 18.05.2023 року у справі № 757/19678/23-к накладено арешт на тимчасово вилучене майно, а саме: мобільний телефон марки «iPhone14» ІМЕІ1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 , який вилучений 15.05.2023 під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем проживання ОСОБА_4 .

Відповідно до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Так, статтями 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008 року, де вказувалися порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».

Між тим, статтею 28 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Критерії для визначення розумності строків кримінального провадження визначені ч. 3 ст. 28 КПК України, однак він має бути об`єктивно необхідним для прийняття процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, продовження заходів забезпечення кримінального провадження, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності.

Окрім того, Європейський суд з прав людини у своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі "Іатрідіс проти Греції" [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II).

Проте, з матеріалів справи не вбачається, що протягом досудового розслідування було встановлено, що мобільний телефон є предметом злочину чи отриманний незаконним шляхом.

Органом досудового розслідування/прокурором не надано доказів, що продовження строку дії заходу забезпечення кримінального провадження є на разі доцільним та співмірним цілям кримінального правопорушення.

За встановлених обставин, слідчий суддя приходить до висновку, що під час судового розгляду прокурор/слідчий не довів та не обґрунтував свої твердження, що мобільний телефон відповідає критеріям ст. 98 КПК України та є предметом злочину, або набутий кримінально протиправним шляхом.

Крім того, з матеріалів клопотання вбачається, що ОСОБА_4 не має статусу підозрюваної укримінальному провадженні.

Разом з тим, накладений арешт порушує права володільця майна на розпорядження належним йому майном.

З огляду на викладене, відсутні обґрунтовані підстави для накладення арешту на майно ОСОБА_4 .

Між тим, при застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження, слідчий суддя повинен діяти відповідно до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

За таких обставин, слідчий суддя дійшов висновку про задоволення клопотання та скасування арешту майна накладеного на мобільний телефон, який належать ОСОБА_4 .

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.2, 26, 107, 170-175, 309, 392, 532 КПК України, -

УХВАЛИВ:

Клопотання - задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 18.05.2023 року у справі № 757/19678/23-к на тимчасово вилучене майно, а саме: мобільний телефон марки «iPhone14» ІМЕІ1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 , який вилучений 15.05.2023 під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем проживання ОСОБА_4 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1