УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 травня 2023 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання прокурора Солом`янської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_2 про арешт майна в кримінальному провадженні № 0000300 від 28.12.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.356, ч. 1 ст. 358 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

До Солом`янського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора Солом`янської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_2 про арешт майна в кримінальному провадженні № 0000300 від 28.12.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.356, ч. 1 ст. 358 КК України.

У клопотанні поставлене питання про накладення арешту на нежитлову будівлю загальною площею 38,2 кв.м по АДРЕСА_1 , що на праві власності зареєстровано за ОСОБА_3 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000, номер запису 21114236).

На думку слідчого судді, клопотання не відповідає вимогам ст.ст. 170, 171 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до положень ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено :

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу..

У клопотанні прокурора зазначено, що на даний час наявна реальна можливість ОСОБА_3 обійти вимоги законодавства, або сприяти утрудненню чи неможливості виконання у майбутньому судового рішення, а тому виправданим, ефективним та співмірним заходом у даному випадку буде накладення арешту на нежитлову будівлю загальною площею 38,2 кв.м по АДРЕСА_1 , заборона здійснювати будь-які дії з вказаним об`єктом нерухомості, а також заборона органам, які здійснюють реєстрацію речових прав на нерухоме майно, здійснювати будь-які реєстраційні дії щодо нього.

Також прокурор зазначає, що в ході досудового розслідування є достатні підстави вважати, що нерухоме майно - нежитлова будівля загальною площею 38,2 кв.м по АДРЕСА_1 , відповідно до п.3 ч.2 ст.167 КПК України є предметом кримінального правопорушення, що згідно ч.2 ст.170 КПК України дає підстави накласти арешт.

Разом з тим, у клопотанні прокурором не вказано, які саме ознаки речових доказів містить вказане майно, що позбавляє можливості слідчого суддю перевірити відповідність даного майна критеріям ст. 98 КПК України, а іншої мети клопотання слідчого не містить.

У зазначеному клопотанні прокурором не доведені підстава і мета арешту майна та не доведена необхідність даного арешту.

Враховуючи наведене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання подане без додержання вимог ст. 171 КПК України.

Згідно ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

За таких обставин, оскільки клопотання подано без додержання вимог ст. 171 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне повернути його прокурору на підставі ч. 3 ст. 172 КПК України для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 170, 171, 173 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора Солом`янської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_2 про арешт майна в кримінальному провадженні № 0000300 від 28.12.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.356, ч. 1 ст. 358 КК України, повернути прокурору та встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1