Справа № 754/5090/23
У Х В А Л А

Іменем України

20 квітня 2023 року Слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Деснянської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянину України, офіційно не працевлаштованому, маючого тимчасові підробітки, не одруженого, освіта середньо-технічна, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого, у вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий за погодженням із прокурором 20.04.2023 року подав до суду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Обґрунтовуючи клопотання слідчий посилається на те, що СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000983 від 24.03.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , 17.02.2023 приблизно о 19 годині 27 хвилин, знаходячись у приміщенні магазину «Сільпо», що розташований за адресою: м. Київ, вул. Оноре де Бальзака, 91/29А, побачив на полицях товар, після чого у нього виник умисел направлений на повторне таємне викрадення чужого майна, в умовах воєнного стану.

Реалізуючи свій протиправний умисел, направлений на повторне таємне викрадення чужого майна, в умовах воєнного стану, ОСОБА_5 , усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, тобто діючи умисно, протиправно, з корисливих мотивів, впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає, викрав з полиць магазину товар, а саме: алкогольний напій віскі «UmikiWhisky», вартістю 1499 гривень 17 копійок, без урахування ПДВ, що належить ТОВ «Сільпо-Фуд», який сховав під куртку в яку був одягнений, та з місця вчинення кримінального правопорушення зник, а викраденим майном розпорядився на власний розсуд, чим завдав потерпілому ТОВ «Сільпо-Фуд» матеріальної шкоди в сумі 1499 гривень 17 копійок.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, посилаючись на викладені у ньому обставини. Вважає обґрунтованими причини та підстави викладені у клопотанні, вказує, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, має не зняту та не погашену в установленом порядку судимість, не працює, раніше судимий, знаходячись на волі може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, тому більш м`який запобізний захід не зможе забезпечити належну його процесуальну поведінку.

У судовому засіданні захисник просив відмовити у задоволенні клопотання, оскільки обгрунтованість підозри не доведена, має суперечності. Також звернув увагу суду на тому, що майнова шкода нічим не підтверджена. Ризики наведені прокурором нічим не підтверджені. Просив обрати ОСОБА_5 запобіжний захід не пов`язаний із триманням під вартою, особисте зобов`язання.

Підозрюваний підтримав позицію свого захисника, при цьому зазначив, що провину визнає, працює вантажником неофіційно, має тимчасові підробітки з доходом 5000 грн. на місяць, не заперечує проти застосування до нього домашнього арешту у певний час доби.

Заслухавши учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Встановлено, що у провадженні Деснянського УП ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження № 0000983 від 24.03.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

20 квітня 2023 року в порядку ст.ст.276-278 КПК України ОСОБА_5 повідомлений про підозру.

У порядку ст. 208 КПК України ОСОБА_5 не затримувався.

У клопотанні та долучених до клопотання матеріалах наведені дані, що вказують на причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованих йому дій.

Обґрунтовуючи клопотання слідчий в самому клопотанні, та прокурор у судовому засіданні посилаються на існування ризиків, які дають їм достатні підстави вважати, що ОСОБА_5 спробує переховуватись від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, але будь-яких належних чи допустимих доказів цьому не надали. Також, відсутні докази щодо розміру завданої матеріальної шкоди.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Згідно п.175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

У клопотанні та долучених до нього матеріалів наведені дані, що вказують на причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованих йому дій.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України запобіжний захід у виді тримання під вартою є винятковим і застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення злочину вірогідною.

При розгляді клопотання прокурор довів обставини передбачені п. 1 ч. 1 ст. 194 КПК України, однак не довів обставин передбачених, передбачені п.3 ч.1 ст.194 КПК України, що застосування до підозрюваного ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу буде недостатнім для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Крім того, під час розгляду даного клопотання слідчим суддею не було встановлено достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України і на які вказує прокурор у судовому засіданні, а саме те, що ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

Прокурором у судовому засіданні та у клопотанні не було надано суду відповідних, беззаперечних доказів відповідної аргументації, що у своїй сукупності дозволять зробити висновок про наявність ризиків передбачених ст. 177 КПК України.

Враховуючи конкретні обставини справи та дані про особу ОСОБА_5 , який підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, має визначене місце реєстрації та проживання у м. Києві, раніше судимий, працює неофіційно, практику Європейського суду з прав людини, що обґрунтування наявності ризиків лише тяжкістю інкримінованого кримінального правопорушення, є неправомірним, приходжу до висновку про застосування до підозрюваної більш м`якого запобіжного заходу, ніж той, що вказаний у клопотанні.

Відповідно до ч. 1 ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Вирішуючи питання про наявність підстав для застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, слідчий суддя враховує вимоги п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування підозрюваного від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

За глибоким переконанням слідчого судді, застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у певний період доби є достатнім для уникнення ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, та для забезпечення виконання покладених на нього процесуальних обов`язків.

Застосування зазначеного запобіжного заходу з урахуванням його тривалості не виходить за межі розумного строку і кореспондується з характером суспільного інтересу, тобто визначеними КПК України, конкретними підставами і метою запобіжного заходу.

Будь-яких обставин, які б свідчили про те, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного наразі не встановлено.

Зважаючи на викладене, з метою не допущення ризиків, передбачених п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, вважаю необхідним застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у певний період доби з покладенням на нього обов`язків, передбачених статтею 194 КПК України.

Керуючись ст.ст. 181,183, 186,194, 309, 372 КПК України слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту до 18 червня 2023 року включно, заборонивши на вказаний період залишати своє місце проживання, за адресою: АДРЕСА_1 , в період часу з 21 години 00 хвилин до 07 години 00 хвилин наступного дня, за винятком повітряної тривоги для слідування в укриття.

На період застосування домашнього арешту покласти на ОСОБА_5 обов`язки: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду; не відлучатись із населеного пункту у якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора та суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; здати слідчому, якому доручено проведення досудового розслідування у даному кримінальному провадженні документи, які дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Ухвалу передати через слідчого для виконання за місцем проживання підозрюваного до відповідного Управління поліції у м. Києві.

Роз`яснити підозрюваному, що працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтись в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Обов`язки покласти строком на 2 місяці.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1