Справа № 303/7977/23
Провадження № 1-кс/303/1161/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 серпня 2023 року м.Мукачево

Слідчий суддя Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 при секретарі ОСОБА_2 за участю прокурора ОСОБА_3 , адвоката підозрюваного ОСОБА_4 розглянувши клопотання слідчого СВ Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_5 за погодженням з прокурором Мукачівської окружної прокуратури про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Харків українця, громадянина України, не працює, розлученого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично тимчасово мешкав за адресою як ВПО: АДРЕСА_2 , раніше судимого, -

ВСТАНОВИВ:

Слідча СВ Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_5 за погодженням з прокурором Мукачівської окружної прокуратури ОСОБА_3 звернулася до суду з клопотанням про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_6 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

З клопотання вбачається, що 27 серпня 2023 року, близько 19 години 54 хвилин, ОСОБА_6 , перебуваючи в стані алкогольного сп`янінні - 0,61 % проміле, відповідно до протоколу медичного огляду №1612/2023 від 28.08.2023, біля входу до магазину «Alma» за адресою: м. Мукачево вул. І.Зріні, 2, побачивши, що на землі знаходиться велосипед марки CrossBike Leader MTB Racing ATX 860 чорно-зеленого кольору 27,5х2,125, підійшов ближче до даного велосипеду та переконавшись, що його дії непомітні для інших осіб, з корисливих спонукань, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, їх карність та настання суспільно-небезпечних наслідків діючи умисно, з метою таємного викрадення чужого майна, знаючи що відповідно до указу Президента України №64/2022 від 24.02.2022 року в Україні введено воєнний стан, таємно викрав велосипед марки CrossBike Leader MTB Racing ATX 860 чорно-зеленого кольору 27,5х2,125, вартість якого згідно з висновком експерта ТОВ «Ріалті О» від 28.08.2023 становить 6000,00 гривень, який належить потерпілому ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме сів на нього та поїхав в невідомому напрямку.

В результаті крадіжки ОСОБА_6 , завдав потерпілому ОСОБА_7 матеріальної шкоди на загальну суму 6000 гривень 00 копійок.

Таким чином, ОСОБА_6 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину) передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України крадіжка, тобто таємне викрадення чужого майна, вчинена в умовах воєнного стану.

Слідча зазначила, що ОСОБА_6 вчинив тяжкий злочин з корисливим мотивом, тому обрати відносно останнього запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання не надається можливим.

Запобіжний захід у вигляді особистої поруки передбачає собою перебування підозрюваного під виховним впливом людей, близьких по роботі, місцю проживання або пов`язаних між ними родинними зв`язками. В ході проведення досудового розслідування було встановлено, що ОСОБА_6 , осіб, які б поручились за виконанням підозрюваною покладених на нього обов`язків, які викликають довіру суду не встановлено, що унеможливлює обрання відносно останньої запобіжного заходу у вигляді особистої поруки.

Обрати відносно ОСОБА_6 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту не надається можливим, оскільки, останній являється внутрішньо переміщеною особою, тимчасово проживаючий в м. Львів, постійного місця проживання відповідно не має, враховуючи тяжкість вчинення ним злочину, створює реальні підстави вважати, що в разі обрання даного запобіжного заходу підозрюваний ОСОБА_6 може покинути межі Закарпатської області.

При застосуванні домашнього арешту підозрюваний може впливати на потерпілого, а також може безперешкодно продовжувати свою злочинну діяльність.

Більше того підозрюваний ОСОБА_6 , являється тимчасово не працюючим, розлученим, раніше вчиняв кримінальні правопорушення та продовжує вчиняти кримінальні правопорушення, а тому унеможливлює обрати відносно нього вищевказаний запобіжний захід.

Прохають застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_6 на строк 60 днів та при вирішенні питання обрання застави прохають обрати максимальний розмір застави передбачений ст. 182 КПК України, та покласти відповідні обов`язки.

В судовому засіданні слідчий, прокурор клопотання підтримали, посилаючись на викладені у ньому обставини, прохали обрати ОСОБА_6 запобіжний захід у виді тримання під вартою із визначенням застави.

Підозрюваний, його захисник не заперечували проти обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали справи, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає до задоволенню з наступних підстав.

27 серпня 2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000957 внесено відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 .

28 серпня 2023 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст.185 КК України та 27.08.2023 року затримано в порядку ст..208 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно зі ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Згідно п.4 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до ч.1 ст.194 КК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1)наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2)наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один з ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу і на які вказує слідчий, прокурор;

3)недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам зазначених у клопотанні.

Відповідно до клопотання ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, не працює, розлучений, не має тісних соціальних зв`язків, пояснив в судовому засіданні, що зловживає алкогольними напоями, через що з ним перестали спілкуватися матір та рідна сестра.

Обґрунтованість підозри підтверджується матеріалами досудового розслідування, а саме: витягом з ЄРДР від 27.08.2023 року, протоколом огляду місця події та перегляду записів з відеокамер, протоколами допиту потерпілого, протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, висновком експерта та іншими матеріалами.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та остаточної кваліфікації дій ОСОБА_6 , виходячи з наданих стороною обвинувачення документів, суд дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри на час розгляду клопотання, щодо можливого вчинення ОСОБА_6 інкримінованого йому кримінального правопорушення.

Крім того, прокурором доведена наявність підстав вважати, що існує ризик того, що підозрюваний ОСОБА_6 може продовжувати вчиняти нові кримінальні правопорушення та переховуватися від суду, оскільки правопорушення у вчинення якого підозрюється тяжким, відповідальність за вчинення якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі від п`яти до восьми років. Зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для обвинуваченого переховуватися від суду.

Крім тяжкості злочину, суд враховує що ОСОБА_6 не має місця постійного проживання, не працює, не одружений, не має постійного джерела доходів, вживає алкогольні напої, не має тісних соціальних зв`язків з рідними та близькими, зі слів лікувався в наркологічному диспансері від алкоголізму.

За наведених вище обставин, з врахуванням особи підозрюваного, суд приходить до висновку, що з метою перешкоджання можливості вчинити інші злочини, з метою запобігти спробам ухилитися від слідства або суду, суд вважає необхідним обрати відносно ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки застосування інших запобіжних заходів буде недостатньо для запобігання ризикам, передбачених ст..177 КПК України.

Крім того, на виконання вимог ч. 3ст.183 КПК України, яка регламентує, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті, у провадженні слід визначити відповідну заставу.

При визначенні її (застави) розміру суд виходить з наступного.

На підставі ч.ч. 4, 5 ст. 182 КПКУкраїни, розмір застави визначається судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину,- від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Також, положення КПКта практика ЄСПЛ орієнтують на такі критерії, які слід врахувати при визначені розміру застави: 1) обставини кримінального правопорушення; 2) особливий характер справи; 3) майновий стан; 4) його сімейний стан, у тому числі матеріальне становище близьких осіб; 5) масштаб його фінансових операцій; 6) даних про особу; 7) встановлені ризики, передбачених статтею 177 КПК України; 8) «середовище»; 9) помірність обраного розміру застави та можливість її виконання, а також за певних обставин; 10) шкода, завдана кримінальним правопорушенням.

У контексті обставин цього кримінального правопорушення, суд вважає, що застава в розмірі 25 прожиткових мінімумів для працездатних осіб здатна буде забезпечити виконання покладених на обвинуваченого обов`язків та запобігти встановленим ризикам.

Така сума (застави) оцінена враховуючи дані про особу та його поведінку його активи та його взаємовідносини з особами, які мають забезпечить його безпеку, тобто, розмір застави обумовлюється судом тим ступенем довіри (впевненості), при якому перспектива втрати застави, у випадку відсутності на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб унеможливити перешкоджання особою встановленню істини у кримінальному провадженні.

Виключних випадків, за яких суд міг би дійти висновку, що застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят прожиткового мінімуму для працездатних осіб, у цій справі не установлено.

Щодо питання доречності покладення обов`язків з числа регламентованих ч. 5 ст. 194 КПК України, то слід відмітити таке.

Згідно ч. 3 ст.183 КПК України, в ухвалі суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Відповідно з урахуванням установлених обставин цього кримінального провадження на переконання суду слушним є покладення на обвинуваченого, у разі внесення застави, наступних обов`язків: прибувати до суду за викликом; не відлучатися із населеного пункту без дозволу суду, залежно від стадії кримінального провадження; повідомляти суд про зміну свого місця проживання, роботи.

Строк дії ухвали слідчого судді про тримання під вартою становить 60 (шістдесят) днів.

На підставі викладеного та керуючись ст.177, 178, 183 372 КПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Обрати ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 днів з моменту фактичного затримання до 25 жовтня 2023 року включно.

Визначити ОСОБА_6 заставу у розмірі 25 (двадцяти п`яти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 67 100 грн., яка може бути внесена як самим обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Закарпатській області.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

В разі внесення застави обвинуваченим або заставодавцем зазначеного розміру, покласти на підозрюваного наступні обов`язки:

1) не відлучатись із міста проживання без дозволу суду;

2) повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

З моменту звільнення з під-варти у зв`язку із внесенням застави, обвинувачений вважається таким, що до цього застосовано запобіжний захід у виді застави.

Апеляційна скарга на ухвалу суду про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою, постановлена під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Подання апеляційної скарги на ухвалу суду про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою, постановлену під час судового провадження в суді першої інстанції, не зупиняє судовий розгляд у суді першої інстанції.

Слідчий суддя: ОСОБА_1