Провадження № 1-кс/947/5980/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.05.2023 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної - ОСОБА_4 , її захисника - адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором Суворовської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в рамках кримінального провадження № 0000654 від 12.05.2021 рокувідносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Балта Одеської області, українки, громадянки України, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимої,

підозрюваної у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358, ч. 3 ст. 190 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з клопотання сторони обвинувачення про застосування запобіжного заходу, Слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Одеській області, за процесуального керівництва Одеської обласної прокуратури, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000654 від 12.05.2021, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3, 4 ст. 190, ч. 4 ст. 358, ч. 2 ст. 361 КК України, за фактом заволодіння шахрайським шляхом об`єктами нерухомого майна, або правами на такі об`єкти нерухомого майна, які у подальшому відчужені добросовісним набувачам.

Отак, досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 ймовірно маючи на меті незаконне збагачення, у невстановлений досудовим розслідуванням час та у невстановленому досудовим розслідуванням місці, вступила у попередню змову з ОСОБА_7 , який має навички та пізнання пов`язані з незаконним заволодінням чужого майна шахрайським шляхом з використанням завідомо підроблених документів. З метою заволодіння об`єктами нерухомого майна на території міста Одеси, ОСОБА_7 , спільно з ОСОБА_4 розроблений злочинний план, направлений на заволодіння нерухомим майном з використанням завідомо підробленого рішення Суворовського районного суду міста Одеси, про визнання права власності на об`єкт нерухомого майна за ОСОБА_4 , та його подальшого відчуження добросовісним набувачам.

Приступивши до реалізації злочинного плану, ОСОБА_4 спільно з ОСОБА_7 , за невстановлених досудовим розслідуванням обставин, з невстановлених джерел отримали інформацію про те, що право власності на об`єкт нерухомого майна - квартиру АДРЕСА_3 , тривалий час не зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно (далі- ДРРП), а також анкетні дані власника квартири, його місцезнаходження, площу квартири та її технічний стан.

У подальшому вищевказані особи за невстановлених обставин, з метою заволодіння вказаним об`єктом нерухомого майна, шляхом реєстрації права власності в ДРРП за ОСОБА_4 , роздобули завідомо підроблені документи, а саме: договір купівлі-продажу квартири від 09.02.2009, який нібито укладений між ОСОБА_8 та ОСОБА_4 у простій письмовій формі (предметом якого виступала квартира за адресою: АДРЕСА_4 ); рішення Суворовського районного суду міста Одеси (головуючий суддя ОСОБА_9 ) від 14.09.2009 по справі № 2-5614; лист виданий Суворовським районним судом міста Одеси від 24.04.2020 вих. № 5/1259 (адресований ОСОБА_10 за підписом керівника апарату Суворовського районного суду міста Одеси - ОСОБА_11 ); технічний паспорт виготовлений ФОП ОСОБА_12 станом на 23.04.2019 на замовлення ОСОБА_13 (відповідно до актового запису № І-ЖД 518659 ОСОБА_13 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 ).

Надалі, ОСОБА_4 , приступивши безпосередньо до заволодіння об`єктом нерухомого майна, 27.05.2020 о 16 год 45 хв прибула до державного реєстратора виконавчого комітету Южненської міської ради Одеської області ОСОБА_14 , надала на підтвердження особи власний паспорт громадянина України серія НОМЕР_1 , виданий Теплодарським МВ УМВС України в Одеській області 18.06.1999 та відповідно до вимог статті 10 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», на підтвердження повноважень надала завідомо підроблені документи: договір купівлі-продажу квартири від 09.02.2009, який нібито укладений між ОСОБА_8 та ОСОБА_4 у простій письмовій формі (предметом якого виступала квартира за адресою: АДРЕСА_4 ); рішення Суворовського районного суду міста Одеси (головуючий суддя ОСОБА_9 ) від 14.09.2009 по справі № 2-5614; лист виданий Суворовським районним судом міста Одеси, від 24.04.2020 вих. № 5/1259 (адресований ОСОБА_10 за підписом керівника апарату Суворовського районного суду міста Одеси - ОСОБА_11 ); технічний паспорт виготовлений ФОП ОСОБА_12 станом на 23.04.2019 на замовлення ОСОБА_13 (відповідно до актового запису № І-ЖД 518659 ОСОБА_13 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 ),а також заяву про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (щодо права власності) реєстраційний номер 39737101, з власним підписом.

Після чого, державний реєстратор виконавчого комітету Южненської міської ради Одеської області ОСОБА_14 , будучі введеною в оману, діючи відповідно до положень Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», прийняла рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу) та зареєструвала в ДРРП право власності на квартиру АДРЕСА_3 за ОСОБА_4 .

Таким чином слідством встановлено, що ОСОБА_4 своїми умисними діями, за попередньою змовою з ОСОБА_7 , реалізуючи свій злочинний намір, з метою незаконного збагачення, шахрайським шляхом, за допомогою обману, придбали право на чуже майно - на квартиру АДРЕСА_3 , тим самим чим спричинивши збитки на загальну суму 497 736 грн

За вищевикладених обставин, 11.05.2023 року ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених:

-ч. 4 ст. 358 КК України, за кваліфікуючими ознаками: використання завідомо підроблених документів;

-ч. 3 ст. 190 КК України, за кваліфікуючими ознаками: придбання права на чуже майно шляхом обману (шахрайство), вчинене за попередньою змовою групою осіб, у великих розмірах.

Сторона обвинувачення звертається з клопотанням до слідчого судді і просить обрати відносно підозрюваного нічний домашній арешт, обґрунтовуючи його тим, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні вказаних кримінальних правопорушень та відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслдіування встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, що свідчить про неможливість застосування більш м`який запобіжний захід відносно підозрюваної.

В судовому засіданні:

-прокурор, користуючись наданими йому процесуальними правами, які відповідають загальній засаді кримінального провадження у вигляді диспозитивності, заявив змінене клопотання з додатками про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 .

Дане клопотання останній підтримав та просив задовольнити його в повному обсязі;

-підозрювана та її захисник не заперечували проти задоволення клопотання сторони обвинувачення.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно ч. ч. 1, 2, 3 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців.

Відповідно до ч. 1, ч. 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Дослідивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

Як вбачається з матеріалів клопотання, 11.05.2023 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 358, ч. 3 ст. 190 КК України.

Обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 вказаних кримінальних правопорушень підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: протоколом допиту свідка ОСОБА_15 , від 11.05.2023; протоколом допиту підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_16 , від 11.05.2023; протоколом обшуку, від 11.05.2023 (обшук в офісі приватного нотаріуса ОМНО ОСОБА_17 ); протоколом обшуку, від 11.05.2023 (обшук за місцем мешкання ОСОБА_4 та ОСОБА_16 ), протоколом допиту підозрюваної ОСОБА_18 від 11.05.2023 року та іншими доказами у сукупності.

Вирішуючи питання щодо обґрунтованості підозри, слідчий суддя враховує те, що діючий Кримінальний процесуальний кодекс України встановлює обов`язок розглядати обґрунтованість підозри, що за визначенням ЄСПЛ «є необхідною умовою законності тримання під вартою» («Нечипорук і Йонкало проти України», 42310/04, §219, 21 квітня 2011 року).

Відповідно до практики ЄСПЛ «обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 §1(с) Конвенції». За визначенням ЄСПЛ «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 §1(с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» («K.-F. проти Німеччини», 27 листопада 1997, §57).

Долучені матеріали кримінального провадження, на даній стадії досудового розслідування є достатніми для висновку щодо обґрунтованості підозри ОСОБА_4 , при цьому, слідчий суддя акцентує увагу, що слідчий суддя не вирішує питання винуватості особи у вчиненні тих чи інших кримінальних правопорушень, а лише на підставі долучених до клопотання доказів, вирішує питання наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення таких кримінальних правопорушень.

Так, з огляду на наявність в рамках даного кримінального провадження обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 358, ч. 3 ст. 190 КК України, з огляду на тяжкість покарання, що загрожує підозрюваній у разі визнання її винною у їх вчиненні, слідчий суддя приходить до переконання про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, у вигляді можливого переховування від органів досудового розслідування та суду.

Водночас, слідчий суддя враховує доводи сторони обвинувачення в частині того, що ОСОБА_4 безпосередньо після проведення обшуку за її місцем мешкання не переховувалася, а на першу вимогу слідчого прибула для проведення слідчих дій, що в свою чергу може свідчити про не значний ступінь вказаного ризику в рамках означенного кримінального провадження.

Крім того, слідчий суддя вважає наявним існування в рамках даного кримінального провадження ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України у вигляді можливого незаконного впливу підозрюваною ОСОБА_4 на свідків в рамках даного кримінального провадження, а також іншу підозрювану ОСОБА_18 .

Так, слідчий суддя враховує, що зокрема показаннями свідків та іншої підозрюваної ОСОБА_18 на теперішній час обґрунтовується пред`явлена ОСОБА_4 підозра. При цьому, у випадку подальшого направлення обвинувального акту відносно ОСОБА_4 до суду, з великою вірогідністю можливо припускати допит таких осіб безпосередньо в судовому засіданні судом, позаяк суд не може обгрунтовувати свої судові рішення показаннями, отриманими на стадії досудового розслідування стороною обвинувачення (за винятком випадків, передбачених ст. ст. 225, 615 КПК України).

Слід зауважити, що з огляду на специфіку кримінальних правопорушень, у вчиненні яких на теперішній час обгрунтовано підозрюється ОСОБА_4 , процесуальні джерела доказів у вигляді показань відіграють надзвичайно важливу роль, що на переконання слідчого судді додатково підтверджує вірність доводів сторони обвинувачення відносно існування в рамках такого кримінального провадження наведеного ризику.

Відтак, слідчий суддя приходить до переконання, що в рамках такого кримінального провадження також існує ризик можливого незаконного впливу з боку підозрюваної ОСОБА_4 на іншу підозрювану ОСОБА_18 , а також свідків в рамках даного кримінального провадження (п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України).

Слідчий суддя враховує, що метою застосування того чи іншого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання встановленим в ході розгляду клопотання ризикам (ч. 1 ст. 177 КПК України).

Підстав для застосування інших більш м`яких запобіжних заходів відносно підозрюваної ОСОБА_4 в судовому засіданні на даний час не встановлено, зокрема, застосування запобіжного заходу у вигляді застави, особистого зобов`язання та особистої поруки є недоцільним, з огляду на м`якість, а також встановлені в судовому засіданні ризики, не забезпечать належне виконання підозрюваною обов`язків.

З огляду на фактичні обставини даного кримінального провадження, встановлені в ході розгляду даного клопотання відомості, в тому числі які стосуються наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення підозрюваною ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 358, ч. 3 ст. 190 КК України, а також наявного в рамках даного кримінального провадження ризику, забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної, можливо шляхом застосування відносно такої особи запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, а відтак підстав для застосування відносно останньої більш м`якого запобіжного заходу слідчим суддею встановлено не було.

З урахуванням викладеного, слідчий суддя приходить до переконання про необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту з покладенням обов`язків передбачених п. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст. ст. 176-178, 181, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором Суворовської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в рамках кримінального провадження № 0000654 від 12.05.2021 рокувідносно ОСОБА_4 - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком до 11.07.2023 року, в межах строку досудового розслідування, із забороною залишати житло за адресою: АДРЕСА_2 , у період часу з 22 години 00 хвилин по 06 годину 00 хвилин, за виключенням необхідності залишити житло під час оголошення повітряної тривоги.

Покласти на підозрювану ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком до 11.07.2023 року, в межах строку досудового розслідування, обов`язки:

1.прибувати до органу досудового розслідування та/або суду за першою вимогою;

2. повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

3. утримуватися від спілкування із свідками та іншими підозрюваними у даному кримінальному провадженні;

4. здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Копію ухвали про застосування відносно підозрюваної ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту направити для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваної.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1