Справа № 359/1682/22
Провадження № 1-кс/359/1323/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 серпня 2023 року суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду без технічної фіксації заяву захисника обвинувачених ОСОБА_3 про відвід судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_4 в справі № 359/1682/22 по обвинуваченню ОСОБА_5 та ОСОБА_6 в кримінальному провадженні №0000218, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12.08.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.27, ч.3 ст.368 КК України,

в с т а н о в и в:

В провадженні судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_4 перебуває кримінальне провадження №0000218, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12.08.2021 року, по обвинуваченню ОСОБА_5 та ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.27, ч.3 ст.368 КК України.

08.08.2023 року до суду захисником обвинувачених - адвокатом ОСОБА_3 було подано заяву про відвід судді ОСОБА_4 .

Заява мотивована тим, що адвокатом ОСОБА_3 подано дисциплінарні скарги до Вищої ради правосуддя на суддю ОСОБА_4 через грубе порушення ним норм процесуального законодавства України при розгляді справ №359/11646/21 та №359/11640/21. У вказаних справах захист обвинувачених здійснювався - адвокатом ОСОБА_3 . Крім того, сторона захисту вважає, що суддя ОСОБА_4 має упереджене ставлення до сторони захисту та лояльне відношення до сторони обвинувачення при розгляді кримінальних справ. Таким чином, сторона захисту впевнена в упередженому ставленні судді ОСОБА_4 до сторони захисту при розгляді справи №359/1682/22 та порушення ним принципів, передбачених ст.7,9, 10,22 КПК України. Тому захисник ОСОБА_3 просить суд відвести суддю ОСОБА_4 від розгляду кримінального провадження.

В судове засідання учасники розгляду не з`явились, про дату, час та місце розгляду були повідомлені належним чином. Обвинувачені ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , захисник ОСОБА_3 , прокурор ОСОБА_7 надали до суду заяви про розгляд заяви про відвід за їх відсутності.

За наведених обставин неявка учасників розгляду не перешкоджає розгляду заяви про відвід згідно ст. 81 КПК України.

Суд дослідивши заяву сторони захисту про відвід судді, прийшов до висновку про відмову у задоволенні заяви про відвід судді ОСОБА_4 виходячи з таких мотивів.

Вирішуючи вказане клопотання суд зазначає, що статтею 48 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що суддя у своїй діяльності щодо здійснення правосуддя є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання. Суддя здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права.

Відповідно до ст. 7 КПК України, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, в тому числі принципам змагальності сторін, диспозитивності та розумності строків.

Відповідно до ч.1 ст.21 КПК України кожному гарантується право на розгляд та вирішення справи незалежним і неупередженим судом.

Відповідно до вимог ст. 2 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією Україниі законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Статтею 15 Кодексу суддівської етики визначено, що неупереджений розгляд справ є основним обов`язком судді. Вказане випливає з принципу об`єктивності, визначеному у Бангалорських принципах поведінки судді, відповідно до якого об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання своїх обов`язків.

Стаття 75 КПК України містить перелік підстав для відводу слідчого судді, судді або присяжних, а саме: якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача або цивільного відповідача; якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; за наявності інших обставин, які викликають сумнів в його неупередженості; у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Як вбачається із заяви та посилань сторони захисту підставами через які ним заявлено відвід є прийняття рішень суддею ОСОБА_4 у кримінальних провадженнях, які раніше перебували в провадженні судді ОСОБА_4 , в яких на наслідками розгляду було винесено вироки, з якими не згодна сторона захисту, та внаслідок чого останній вбачає упередженість судді, також посилався, що суд продемонстрував явну прихильність до сторони обвинувачення, нехтуючи принципом безсторонності, а також в упередженому ставленні до сторони захисту.

Частиною 1 статті 80 КПК України передбачено, що за наявності підстав, передбачених ст.ст. 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, спеціаліст, перекладач, секретар судового засіданні зобов`язані заявити самовідвід. Відповідно до ч.2 ст.80 КПК України, за цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.

Суд не може погодитися з посиланнями сторони захисту у заяві про відвід судді, оскільки всі зазначені ним обставини є необґрунтованими та недоведеними, з них вбачається припущення та особиста думка, а реальні підстави передбачені ст.75 КПК України не зазначені та не доведені.

При тлумаченні змісту поняття «інші підстави, які викликають сумніви у неупередженості суду» необхідно дотримуватися балансу між виправданою необхідністю застосування широкого тлумачення цієї категорії та недопустимістю зловживання наявністю такого права.

У відповідності до практики Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»).

Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Суд не знаходить в доводах сторони захисту доказів сумніватися у безсторонності судді ОСОБА_4 в розгляді кримінального провадження відносно ОСОБА_5 та ОСОБА_6 .

Для висновку про наявність у конкретній справі правомірної підстави сумніватися у безсторонності судді думка особи може враховуватися, але вона не має вирішального значення. Вирішальним є те, чи можна вважати такі сумніви об`єктивно виправданими про що зазначається у рішенні ЄСПЛ у справі: «Хаусшільдт проти Данії», рішення від 24 травня 1989 року, п. 48.

Положеннями ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини й основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Відповідно до рішення Європейського Суду з прав людини від 9 листопада 2006 р. у справі «Білуха проти України», наявність безсторонності судді відповідно до п.1 ст. 6 Конвенції має визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Згідно з об`єктивним критерієм визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад умови, за яких були б неможливі будь-які сумніви в його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, які свідчать про відсутність безсторонності суду. Що стосується суб`єктивного критерію, то особиста безсторонність судді презюмується, поки не надано доказів протилежного.

У заяві про відвід судді ОСОБА_4 не наведено конкретних фактів, які б викликали сумнів у його необ`єктивності чи неупередженості, а зазначені підстави на які посилається сторона захисту взагалі не підтверджують та не вказують чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі, а твердження заявника та не згоду з процесуальним рішенням, яке оскаржується та не є підставою для відводу та доказом неупередженості та безсторонності судді ОСОБА_4 .

Таким чином, обставини, які наведені у заяві стороною захисту, не є такими, що ставлять під сумнів неупередженість судді, відсутні докази, які б вказували про прихильність чи уподобання стосовно однієї із сторін та жодним чином не вказують про порушення ним норм КПК України, оскільки вказана заява фактично містить власні припущення сторони захисту.

Також слід зазначити, що вивчаючи наведені в заяві обставини, судом не виявлено, що суддя ОСОБА_4 , розглядаючи справу, не діяв в межах та спосіб визначений Кримінальним процесуальним кодексом. Надання ж оцінки прийнятим процесуальним рішенням судді знаходиться поза повноваженнями суду, яким розглядається заява про відвід. Бо надання саме комплексної оцінки учинених процесуальних дій відноситься лише до повноважень апеляційного суду під час перегляду рішення за наслідком розгляду справи по суті.

За таких обставин суд прийшов до висновку, що заява про відвід судді не є вмотивованою, оскільки не містить достатніх, належних та підтверджених даних, які б свідчили про наявність таких підстав відводу, що передбачені ст.75 КПК України, крім того прийняття тих чи інших процесуальних рішень, з якими не згодна сторона процесу, не є доказом його упередженості, при цьому не встановлено інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості судді ОСОБА_4 , а тому у задоволенні заяви слід відмовити.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст.7, 21, 75, 80, 371, 372 КПК України, суддя

у х в а л и в :

В задоволенні заяви про відвід судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_4 в справі № 359/1682/22 по обвинуваченню ОСОБА_5 та ОСОБА_6 в кримінальному провадженні №0000218, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12.08.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.27, ч.3 ст.368 КК України, відмовити.

Ухвала набирає законної сили з дня її проголошення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1