Справа № 279/905/22 Провадження № 1-кс/279/914/23

У Х В А Л А
В С Т А Н О В И В:
Слідчий Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області звернувся з клопотанням про арешт майна, в якому вказав, що у ході опрацювання інформації, викладеної у засобах масової інформації, зокрема в мережі «Інтернет» за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_1 було виявлено відеорепортаж щодо вчинення кримінального правопорушення, а саме незаконної порубки дерев у лісових насадженнях на території Коростенського району під назвою «На Коростенщині незаконно вирубують ліси».
Проведеними слідчими (розшуковими) діями у ході проведення досудового розслідування у зазначеному кримінальному провадженні встановлено, що інформація викладена у засобах масової інформації щодо масових порубок дерев у лісових насадженнях на території Коростенської територіальної громади Коростенського району поблизу сіл Злобичі та Граби Коростенського району, цілковито підтверджена.
Зокрема встановлено, що відповідно до наказу начальника Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області від 04.12.2020 №33-ОТГ у комунальну власність Коростенській міській раді Житомирської області передані земельні ділянки сільськогосподарського призначення загальною площею 2960,1432 га, які розташовані на території громади Житомирської області, відповідно до акту приймання передачі від 04.12.2020.
Проведеним оглядом місця події, встановлено, що на земельних ділянках за межами сіл Станційне Лугинської територіальної громади Коростенського району, будьякого сільськогосподарського виробництва не ведеться, крім того на всій площах ділянок вчинено незаконну масову суцільну порубку лісових насаджень, а саме дерев різних порід діаметром до 40 см, внаслідок чого природному навколишньому середовищу заподіяно шкоди.
У відповідності до ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
У відповідності до ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення : 1) збереження речових доказів.
У відповідності до ч.3 ст.170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально-протиправним шляхом.
Судом встановлено, що є всі підстави вважати, що майно, про накладення арешту на яке подано клопотання, може бути використано як доказ факту і обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Суд враховує розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для власника.
Відповідно до ст.173 КПК України суд прийшов до висновку, що слідчим доведено необхідність арешту зазначеного вище майна, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.
Враховуючи, що заявлене клопотання містить достатньо даних про майно, та належну обґрунтованість підстав для арешту майна, воно підлягає задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст.167, 170-173 КПК України,
П О С Т А Н О В И В :
Клопотання задовольнити.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом 5 днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1