справа № 208/5790/23
№ провадження 1-кс/208/1221/23
УХВАЛА

Іменем України

04 липня 2023 р. м. Кам`янське

Слідчий суддя Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого СВ Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 прокурора Кам`янської окружної прокуратури ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 погоджене з прокурором Кам`янської окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання відносно підозрюваного у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Шостка, Сумскої області, громадянина України, маючого середньо-технічну освіту, працюючого електромонтером в ДХЗ "Схід ГЗК", неодруженого, на утриманні неповнолітніх дітей не маючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,-

в с т а н о в и в:

Слідчий звернувся до суду із клопотанням погоджене з прокурором про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання відносно підозрюваного у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Слідчий у своєму клопотанні посилається на те, що ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду так, як підозрюваним вчинено кримінальне правопорушення, яке відноситься до категорії тяжких злочинів, тобто останній розуміє тяжкість злочину та покарання, яке йому загрожує за вчинення даного правопорушення, крім того, він не має сталих соціальних зв`язків, тому орган досудового розслідування вважає, що він може переховуватися від органів досудового розслідування або суду (п.1 ч.1 ст.177 КПК України); вчинити інше кримінальне правопорушення так, як підозрюваний не має стабільного заробітку, свідчить про те що останній не дотримується встановлених суспільством норм поведінки і моралі та може вчинити інший злочин, зокрема направлений проти власності; незаконно впливати на потерпілого або свідка та усвідомлюючи загрозу реального відбуття покарання, передбаченого санкцією ч. 4 ст. 185 КК України, підозрюваний може вчинити спроби незаконного впливу на потерпілого, свідка з метою спонукання їх до відмови від надання показань чи зміни показань (п.3. ч.1 ст.177 КПК України).

Слідчий в судовому засіданні клопотання підтримав в повному обсязі, просив задовольнити з підстав викладених в клопотанні.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання слідчого, посилаючись на обставини викладені в ньому та просив суд застосувати щодо підозрюваного запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, покласти на підозрюваного обов`язки.

Підозрюваний в судовому засіданні проти задоволення клопотання не заперечував.

Слідчий суддя, вислухавши слідчого, прокурора, підозрювану, вивчивши надані суду матеріали клопотання, вважає, що клопотання слідчого підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів клопотання, 27.05.2023 року в період часу з 13:30 год. по 13:50 год. (більш точний час в ході досудового розслідування не встановлено), ОСОБА_5 перебував на дитячому майданчику у дворі буд. АДРЕСА_2 , де побачив на дитячій каруселі мобільний телефон «Alcatel 1 se» модель: 4087UlightBlue, ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 , яким користувалась малолітня ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та який на праві власності належить її батьку - ОСОБА_7 . В цей час у ОСОБА_5 , раптово виник прямий протиправний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, а саме вищевказаного мобільного телефону.

Реалізуючи свій прямий протиправний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, 27.05.2023 в період часу з 13:30 год. по 13:50 год. (більш точний час в ході досудового розслідування не встановлено), ОСОБА_5 , перебуваючи на дитячому майданчику у дворі будинку АДРЕСА_2 , підійшов до дитячої каруселі та діючи умисно, таємно із корисливих мотивів та корисливої мети, розуміючи при цьому, що він діє в умовах воєнного стану, введеного Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022, затвердженого Законом України від 24.02.2022 № 2102-IX (зі змінами, внесеними Указами від 14.03.2022 № 133/2022, затвердженим Законом України від 15.03.2022 № 2119-IX, від 18.04.2022 № 259/2022, затвердженим Законом України від 21.04.2022 № 2212-IX, від17.05.2022 № 341/2022, затвердженим Законом України від 22.05.2022 № 2263-IX та від 12.08.2022 № 573/2022, затвердженого Законом України від 15.08.2022 № 2500-ІХ, від 7.11.2022 року № 757/2022, затвердженим Законом України від 16.11.2022 № 2738-ІХ, затвердженим Законом України від 16 листопада 2022 року № 2738-IX, та Указом від 01 травня 2023 року №254/2023, затверджений Законом України від 02 травня 2023 року №3057-ІХ), якими строк дії воєнного стану в Україні продовжується з 05 години 30 хвилин 20 травня 2023 року строком на 90 діб, - до 18 серпня 2023 року, розуміючи, що своїми діями здійснює незаконне безоплатне вилучення чужого майна поза волею власника, впевнившись, що за його протиправними діями ніхто не спостерігає і вони є таємними для оточуючих, та малолітньої ОСОБА_6 , з каруселі викрав належне ОСОБА_7 майно, а саме: мобільний телефон «Alcatel 1 se» модель: 4087UlightBlue, ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 , вартість якого відповідно до висновку судової товарознавчої експертизи складає 2586 гривень 53 копійки із сім-картою оператора мобільного зв`язку ПрАТ "КИЇВСТАР" з абонентським номером НОМЕР_3 , а всього на загальну суму 2586 гривень 53 копійки.

Заволодівши викраденим майном, та утримуючи його при собі, ОСОБА_5 , місце вчинення кримінального правопорушення залишив, викраденим розпорядився на власний розсуд, чим заподіяв потерпілому ОСОБА_7 майнової шкоди на загальну суму 2586 гривень 53 копійки.

Таким чином, ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчиненому в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

30.06.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального, правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Слідчий суддя враховує, що поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, але, зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини, суд враховує позиції Європейського суду з прав людини викладені в його рішеннях.

Відповідно до п. 175 рішення у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про котру йдеться, могла вчинити правопорушення.

Відповідно до рішень Європейского суду з прав людини у справах «Фокс, Камбел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 30 серпня 1990 року, «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення. Також Європейський суд у своєму рішенні у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» зазначив, що факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, що являється завданням наступних етапів кримінального процесу.

На думку слідчого судді, обґрунтованість підозри повинна бути визначена враховуючи положення ст. 94 КПК України, а саме, що слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Як вбачається з досліджених судом матеріалів клопотання, наявність обґрунтованості підозри ОСОБА_5 повністю підтверджується зібраними в ході досудового розслідування доказами, а саме: протоколом допиту свідків, протоколом допиту потерпілої, протоколом пред`явлення особи для впізнання, протоколом огляду предмету, а також іншими документами.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя, враховуючи наявність обґрунтованого підозри відносно ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, відомості про які внесені до ЄРДР, а також те, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення майнової спрямованості, або незаконно впливати на свідків, вважає необхідним застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Враховуючи вищезазначене та керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 179, 194 КК України, -

постановив:

Клопотання слідчого СВ Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 погоджене з прокурором Кам`янської окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання відносно підозрюваного у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , задовольнити.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такі зобов`язання:

- прибувати за першою вимогою до слідчого, прокурора або суду;

- не відлучатися із міста Кам`янське, Дніпропетровської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця свого проживання та роботи.

Обов`язки на підозрюваного ОСОБА_5 покласти на строк не більше двох місяців, тобто до 29 серпня 2023 року включно.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення у розмірі від 0,25 розміру мінімальної заробітної плати до 2 розмірів мінімальної заробітної плати.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1