КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ

Київського апеляційного суду в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,
суддів при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в місті Києві 12 липня 2023 року апеляційну скаргу прокурора відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Голосіївського районного суду міста Києва від 25 травня 2023 року, відносно

ОСОБА_6 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянка України, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судима,

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України,

за участю: прокурора захисників підозрюваної ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_6 ,

ВСТАНОВИЛА:

Вказаною ухвалою залишено без задоволення клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах слідчого управління Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_10 , погоджене прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_5 про застосування відносно підозрюваної ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді застави, та застосовано запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання з покладенням обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, строком до 15 липня 2023 року.

Не погоджуючись з таким рішенням, прокурор відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_5 подав апеляційну скаргу з доповненнями до неї, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді Голосіївського районного суду міста Києва від 25 травня 2023 року та постановити нову ухвалу, якою задовольнити клопотання слідчого про застосування відносно підозрюваної запобіжного заходу у вигляді застави у розмірі не менше 52 206 746 грн.

Прокурор вважає ухвалу слідчого судді незаконною та необґрунтованою, у зв`язку з невідповідністю висновків суду викладених у судовому рішенні фактичним обставинам провадження.

Зокрема, стверджує, що слідчий суддя безпідставно не взяв до уваги доводи сторони обвинувачення щодо існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Так, зазначає, що підозрювана неодноразово не з`являлась на допит до слідчого без поважних на те причин. Крім того, ОСОБА_6 не з`явилася у судове засідання 22 травня 2023 року, про причини неявки суд не повідомила, будучи належним чином повідомленою про дату та час судового засідання. Крім того, зауважує, що підозрювана та її родина володіють значними майновими активами, в тому числі, і можливо за кордоном, що дає підстави для висновку про достатність ресурсів для життя підозрюваної в умовах розшуку, що підвищує ймовірність ризику переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду.

Відповідно до відповіді з АРМА, яка була отримана після подання клопотання про застосування запобіжного заходу встановлено, що за останні чотири роки підозрюваною та її чоловіком було отримано великі суми доходів, що свідчить про наявність у підозрюваної фінансової можливості проживання за межами України з метою переховування від органів досудового розслідування та ухилення від можливої кримінальної відповідальності. Крім того, це свідчить про реальну можливість підозрюваної внести заставу.

Крім того, досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_6 може знищити або вжити заходів до знищення, переховування документів, речей та інших доказів, що мають значення для кримінального провадження, та які можуть бути використані як докази її злочинної діяльності. Так, 16 травня 2023 року в ході проведення обшуку за місцем мешкання підозрюваної, остання разом зі своїм чоловіком вчиняла дії щодо не допуску працівників правоохоронних органів до свого помешкання протягом певного часу, за результатом чого орган досудового розслідування так і не віднайшов, а ні грошових коштів, а ні інших документів, що належать та перебували у постійному користуванні підозрюваної, що свідчить про те, що підозрювана сховала речі, що мають значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Також, після першого виклику на допит, підозрювана та її чоловік переписали значну кількість належного їм, та їхній доньці, майна на ряд юридичних осіб, що може свідчити про намір ухилитися від обов`язку відшкодування шкоди, що завдана підозрюваною ТОВ «БК «РУБІКОН Груп».

Звертається в апеляційній скарзі увага і на те, що більшість осіб, що виступили свідками у кримінальному провадженні є особами, що можуть бути особисто та опосередковано знайомі з ОСОБА_6 , оскільки остання протягом декількох років працювала з ними. Більше того, в органу досудового розслідування є достатньо даних вважати, що використовуючи свій вплив особисто або через свого чоловіка, або через рідного брата чоловіка ОСОБА_11 , Підозрювана має можливість впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні з метою розроблення загальної, узгодженої стратегії уникнення від кримінальної відповідальності.

Окрім наведеного, прокурор вважає, що існує вірогідність того, що ОСОБА_6 використовуючи своє та родинне матеріальне становище, соціальні зв`язки може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, зокрема шляхом вчинення кримінальних правопорушень, що можуть містити ознаки корупції, здійснювати підкуп свідків, інших осіб тощо.

З огляду на наведене, на думку прокурора саме застосування відносно підозрюваної запобіжного заходу у вигляді застави здатне забезпечити її належну процесуальну поведінку, виконання поставлених на неї обов`язків та зможе запобігти зазначеним ризикам, оскільки в такому випадку підозрювана матиме усвідомлення наслідків її неналежної процесуальної поведінки - стягнення застави в дохід держави. Крім того, покладена на підозрювану застава зможе забезпечити цивільний позов потерпілої сторони у майбутньому у повному обсязі.

Заслухавши доповідь судді, пояснення прокурора, який підтримав апеляційну скаргу та просив її задовольнити, доводи підозрюваної та її захисників, які заперечували проти задоволення апеляційної скарги та просили залишити ухвалу слідчого судді без змін, вивчивши матеріали провадження, перевіривши доводи апеляційної скарги з доповненнями та заперечення на неї, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга прокурора не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Як убачається з матеріалів судового провадження, Головним управлінням Національної поліції у місті Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості якого 16 серпня 2022 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000931, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 5 ст. 191 КК України.

15 травня 2023 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у привласненні чужого майна, яке було ввірене особі та перебувало в її віданні вчиненні за попередньою змовою групою осіб в особливо великих розмірах, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

19 травня 2023 року старший слідчий в особливо важливих справах слідчого управління Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_10 , за погодженням з прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_5 звернулася до слідчого судді Голосіївського районного суду міста Києва з клопотанням про застосування відносно підозрюваної ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді застави у розмірі не менше 52 206 746 гривень.

Ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду міста Києва від 25 травня 2023 року залишено без задоволення клопотання слідчого, застосовано відносно підозрюваної ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

В обґрунтування прийнятого рішення слідчий суддя зазначив, що незважаючи на той факт, що підозрювана ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, однак має постійне місце проживання, за яким характеризується позитивно, має міцні соціальні зв`язки, більш м`який запобіжний захід ніж застава буде достатнім для запобігання встановленому ризику можливого впливу підозрюваною на свідків, та забезпечить її належну процесуальну поведінку.

Таке рішення слідчого судді колегія суддів вважає законним, обґрунтованим та вмотивованим, з огляду на наступне.

Згідно з положеннями частини 2 статті 177 КПК України, підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може: переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Статтею 176 КПК України визначено, що слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Відповідно до вимог статті 194 КПК України, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, і на які вказує слідчий і прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини 1 цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини 1 цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною 5 цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Кримінальний процесуальний закон покладає обов`язок на сторону обвинувачення довести суду, крім обґрунтованості обвинувачення та наявності ризиків не процесуальної поведінки особи, ще й неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Як свідчить положення статті 178 КПК України, слідчий суддя при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність його соціальних зв`язків в місці постійного проживання, у тому числі, наявність постійного місця проживання, репутацію підозрюваного, його майнових стан, наявність судимостей та інше.

Вказані вимоги закону слідчим суддею були дотримані, а також оцінені в сукупності всі обставини, які відповідно до статті 178 КПК України, враховуються при застосуванні запобіжного заходу.

З ухвали суду та журналу судового засідання вбачається, що наведені в клопотанні слідчого підстави для застосування відносно ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді застави перевірялись при розгляді клопотання. При цьому була допитана підозрювана, вислухана думка прокурора та захисників, з`ясовані інші обставини, які мають значення при вирішенні питання обрання запобіжного заходу. Враховуючи, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні слідчого дані у слідчого судді були всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

Разом з тим, як уважає колегія суддів, слідчий суддя прийшов до обґрунтованого висновку щодо відсутності підстав для задоволення клопотання слідчого про застосування відносно підозрюваної ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді застави, оскільки слідчим і прокурором не доведено існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України та те, що інші більш м`які запобіжні заходи, передбачені ч. 1 ст. 176 КПК України не зможуть запобігти заявленим у клопотанні ризикам, не спростовують такий висновок слідчого судді і доводи викладенні в апеляційній скарзі прокурора, у зв`язку з чим відносно підозрюваної цілком можливо застосувати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, що у даному випадку буде достатнім для забезпечення виконання підозрюваною, покладених на неї процесуальних обов`язків, та запобігання встановленим ризикам. Крім того, колегія суддів погоджується і з тим, що у клопотанні належним чином не обґрунтовано розмір застави.

На переконання колегії суддів, слідчий суддя при розгляді клопотання слідчого про застосування відносно підозрюваної ОСОБА_6 запобіжного заходу дослідив усі обставини, з`ясування яких могло мати істотне значення для ухвалення законного обґрунтованого та вмотивованого рішення, відповідно до вимог ст. 370 КПК України.

З огляду на викладене, зазначені в апеляційній скарзі доводи та підстави, з яких прокурор просить скасувати ухвалу суду не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду справи і не є визначеними законом підставами для скасування оскаржуваного рішення.

Істотних порушень норм КПК України, які могли б стати підставою для скасування ухвали слідчого судді, у провадженні не вбачається.

Слідчий суддя обґрунтовано, у відповідності з вимогами ст.ст. 177, 178, 179, 194 КПК України, з урахуванням тяжкості кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 , даних про її особу в їх сукупності, застосував запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, а тому підстав для скасування ухвали слідчого судді, колегія суддів не вбачає.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 179,194, 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів,

УХВАЛИЛА:

Ухвалу слідчого судді Голосіївського районного суду міста Києва від 25 травня 2023 року, відносно якою залишено без задоволення клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах слідчого управління Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_10 , погоджене прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_5 про застосування відносно підозрюваної ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді застави, та застосовано запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання з покладенням обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, строком до 15 липня 2023 року, залишити без змін, а апеляційну скаргу прокурора відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_5 , - без задоволення.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту проголошення і оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3

Унікальний номер справи 752/6668/23 Справа №11-сс/824/3574/2023 Категорія: ст. 179 КПК УкраїниГоловуючий у першій інстанції - ОСОБА_12 Доповідач: ОСОБА_1