ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кп/753/971/23
У Х В А Л А

"16" березня 2023 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду кримінальне провадження за обвинуваченням

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Донецької області, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_3 ,

прокурора ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_2 ,

в с т а н о в и в:

у Дарницькому районному суді м. Києва перебуває вказане кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_2 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України.

Обвинуваченому ОСОБА_2 обрано запобіжний захід тримання під вартою строк дії якого спливав 19 січня 2023 року.

Захисником є ОСОБА_5 (свідоцтво від 29 січня 2015 року Серія КС № 5286/10).

18 січня 2023 року, через неявку захисника ОСОБА_5 , який в телефонному режимі о 12 год. 30 хв. повідомив секретаря, що в цей день він не з`явиться до Дарницького районного суду на 14 год. для вирішення питання про продовження строків тримання під вартою, оскільки перебуває в Київському апеляційному суді, було призначено іншого захисника на окрему процесуальну дію.

При цьому, суд звертає увагу, що вказане дата судового засідання була узгоджена з захисником завчасно.

У подальшому, 6 березня 2023 року о 14 год. захисник ОСОБА_5 з`явився у судове засідання, секретар запропонувала всім учасникам пройти до зали судового засідання, оскільки очікували прокурора, який був зайнятий в іншому судовому засіданні.

Коли прокурор звільнився о 14 год. 15 хв. та всі готові були продовжити судовий розгляд, захисник ОСОБА_5 самовільно залишив приміщення суду та написав секретарю смс-повідомлдення о 14 год. 20 хв., що роботу захисника необхідно поважати, не змушувати його чекати, та повертатись він не збирається.

Судом було визнано такі дії захисна як неповагу до суду, а його неявку неповажною, із занесенням в журнал судового засідання.

В наступне судове засідання 16 березня 2023 року ОСОБА_5 , достеменно знаючи, що в ОСОБА_2 17 березня 2023 року закінчується строк тримання під вартою і прокурором буде заявлено клопотання про продовження такого строку, з`явився в судове засідання. Перед тим як перейти безпосередньо до дослідження доказів судом було поставлено захиснику питання щодо його самовільних дій 6 березня 2023 року в кримінальному провадженні, де особа тримається під вартою, обвинувачується у вчинення особливо тяжкого кримінального правопорушення, та самовільного залишення приміщення суд. На що останній повідомив, що є неприпустимим така неповага до роботи захисника та примушення його чекати 20 хв. Що секретар не повідомила його про причини такої затримки, а сам він вважає, що не повинен та не має право з`ясовувати причини такої затримки. Оскільки судом було зазначено, що така позиція захисника є неповагою до суду, останній заявив відвід головуючому судді. Разом з тим, мною під фіксацію, з зазначенням в журналі судового засідання, було повідомлено захисника, щоб він не залишав судове приміщення, оскільки його відвід буде зараз зареєстровано і одразу розглянуто, враховуючи, що в обвинуваченого закінчується строк дії запобіжного заходу.

Однак, захисник ОСОБА_5 , знову, проявляючи неповагу до суду, залишив судове приміщення, та в телефонному режимі повідомив, що він не буде чекати розгляду відводу, щоб його повідомляли шляхом смс-повідомлення. Після розгляду відводу та винесені ухвали про його відмову, ОСОБА_5 , достеменно знаючи про необхідність розгляду клопотання прокурора про продовження строку тримання під варту ОСОБА_2 , до Дарницького районного суду м. Києва не повертається, у зв`язку з чим, судом знову було винесено ухвалу про призначення іншого захисника.

Також, суд звертає увагу, що це не перший випадок такої поведінки захисника ОСОБА_5 та висловлення своєї неповаги до суду, що вказує на те, що така поведінка останнього є систематичною.

Так, у іншому кримінальному провадженню по обвинуваченню ОСОБА_6 за ч. 2 ст. 15 ч. 3 ст. 185 КК УКраїни, де захисником було визначено ОСОБА_5 , останній, прибувши 12 листопада 2021 року до суду, достовірно знаючи, що буде вирішуватись питання щодо продовження обвинуваченому запобіжного заходу, через 5 хв. залишив приміщення суду та в телефонному режимі прокурора, а не суд, повідомив, що повертатись для розгляду клопотання не збирається.

За викладених обставин суд уважає за необхідне порушити перед органом, уповноваженим на притягнення адвокатів до дисциплінарної відповідальності, питання про притягнення захисника ОСОБА_5 до дисциплінарної відповідальності з огляду на наступне.

Відповідно до статті 2 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) одним із завдань кримінального провадження є забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Частина 1 статті 28 КПК визначає, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень. За частиною 2 статті 28 КПК, проведення досудового розслідування у розумні строки забезпечує прокурор, слідчий суддя (в частині строків розгляду питань, віднесених до його компетенції), а судового провадження - суд. Частиною 3 статті 28 КПК визначено критерії розумності строків кримінального провадження, до яких зокрема належить поведінка учасників кримінального провадження.

Зазначені норми кореспондуються з положеннями частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, в якій закріплено право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку, незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, тобто покликані забезпечити аби обвинувачений не залишався занадто довгий час під тягарем обвинувачення, обґрунтованість якого має бути доведена.

Згідно з частиною 1 статті 318 КПК судовий розгляд має бути проведений і завершений протягом розумного строку, а за частиною 2 статті 318 КПК судовий розгляд здійснюється в судовому засіданні з обов`язковою участю сторін кримінального провадження, крім випадків, передбачених цим кодексом.

Відповідно до пункту 1 частини 7 статті 42 КПК, підозрюваний, обвинувачений зобов`язаний прибути за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, а в разі неможливості прибути за викликом у призначений строк - заздалегідь повідомити про це зазначених осіб. Водночас частиною 4 статті 46 КПК визначено, що захисник користується процесуальними правами підозрюваного, обвинуваченого, захист якого він здійснює, крім процесуальних прав, реалізація яких здійснюється безпосередньо підозрюваним, обвинуваченим і не може бути доручена захиснику, з моменту надання документів, передбачених статтею 50 цього Кодексу, слідчому, прокурору, слідчому судді, суду.

Відповідно до частини 2 статті 47 КПК захисник зобов`язаний прибувати для участі у виконанні процесуальних дій за участю підозрюваного, обвинуваченого. У разі неможливості прибути в призначений строк захисник зобов`язаний завчасно повідомити про таку неможливість та її причини слідчого, прокурора, слідчого суддю, суд, а у разі, якщо він призначений органом (установою), уповноваженим законом на надання безоплатної правової допомоги, - також і цей орган (установу).

ОСОБА_2 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, яке відповідно до статті 12 Кримінального кодексу України кваліфікується як особливо тяжкий, а тому участь захисника у даному кримінальному провадженні є обов`язковою. Проведення судового засідання за відсутності захисника є порушенням вимог КПК.

За частиною 1 статті 324 КПК якщо в судове засідання не прибув за повідомленням прокурор або захисник у кримінальному провадженні, де участь захисника є обов`язковою, суд відкладає судовий розгляд, визначає дату, час та місце проведення нового засідання і вживає заходів до прибуття їх до суду. Одночасно, якщо причина неприбуття є неповажною, суд порушує питання про відповідальність прокурора або адвоката, які не прибули, перед органами, що згідно із законом уповноважені притягати їх до дисциплінарної відповідальності.

З огляду на те, що невід`ємною, органічною складовою принципу верховенства права є принцип правової визначеності, тобто загальний принцип права, який гарантує забезпечення легкості з`ясування змісту права і можливість скористатися цим правом у разі необхідності, суд зазначає, що вжите в статті 324 КПК слово «одночасно» не означає обов`язкового визнання неповажними причин неприбуття в судове засідання прокурора чи захисника в тому ж засіданні, в якому вони були відсутні, оскільки це позбавило б такого учасника судового провадження природнього права надати свої пояснення щодо підстав відсутності, а тому суд вважає можливим здійснювати встановлення фактичних підстав неприбуття в подальшому під час судового провадження.

Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 21 чинного Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» від 05.07.2012, під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний дотримуватися присяги адвоката України та правил адвокатської етики.

Пунктом 12-1 чинних Правил адвокатської етики, затверджених рішенням з`їзду адвокатів України 09.06.2017 (із змінами від 15.02.2019), встановлено, що адвокат повинен бути добропорядним, чесно та гідно виконувати свої професійні обов`язки. Пунктом 17 тих же Правил, визначено, що приймаючи доручення про надання професійної правничої (правової) допомоги, адвокат повинен зважити на свої можливості щодо його виконання, а за пунктом 44 під час здійснення професійної діяльності в суді адвокат повинен бути добропорядним, поводити себе чесно та гідно, стверджуючи повагу до адвокатської професії. Адвокат не повинен вчиняти дій, спрямованих на невиправдане затягування судового розгляду справи.

Суд уважає неповажними причини неприбуття захисника ОСОБА_5 у судові засідання 6 березня 2023 року та 16 березня 2023 року, а його самовільне залишення судового приміщення, як неповага до суду та інших учасників судового провадження.

Крім того, захисником не надано жодних розумних та обґрунтованих пояснень таких своїх дій.

Також суд уважає і неповажними причини неприбуття захисника ОСОБА_5 у судове засідання 18 січня 2023 року, оскільки суд взагалі жодним чином не був проінформований про відсутність у захисника можливості прийняти участь у даному судовому засіданні завчасно.

Вказана поведінка захисника ОСОБА_5 призводить до невиправданого затягування судового провадження.

З урахуванням наведених вище обставин на думку суду, в процесуальній поведінці адвоката ОСОБА_5 наявні ознаки дисциплінарних проступків, а саме: порушення правил адвокатської етики та неналежного виконання професійних обов`язків внаслідок створення перешкод для судового розгляду даного кримінального провадження та реалізації права підзахисного на розгляд цього провадження у розумні строки. Тому суд вважає за необхідне порушити питання про дисциплінарну відповідальність адвоката перед кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури регіону, де він обліковується.

Керуючись статтями 42, 46, 47, 324, 372 КПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Порушити питання про дисциплінарну відповідальність адвоката ОСОБА_5 (свідоцтво від 29 січня 2015 року Серія КС № 5286/10) перед Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Київської області.

Зобов`язати Кваліфікаційно-дисциплінарну комісією адвокатури Київської області повідомити Дарницький районний суд міста Києва про результати розгляду цієї ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1