Справа № 638/2859/22
Провадження № 1-кп/638/1072/22
УХВАЛА
Іменем України
10 листопада 2022 року м. Харків
Дзержинський районний суд міста Харкова у складі:
Головуючого судді: ОСОБА_1 ,
секретаря: ОСОБА_2 ,
прокурора: ОСОБА_3 ,
адвоката: ОСОБА_4 ,
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні матеріали кримінального провадження №0000508 від 26.03.2022 року відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України, -
встановив:
До суду з Харківської місцевої прокуратури №1 надійшли матеріали кримінального провадження відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України з затвердженим обвинувальним актом по справі.
Прокурор заявив клопотання про продовження на стадії судового розгляду ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

При вирішенні питання щодо обрання на стадії судового розгляду запобіжного заходу, обвинувачений та його захисник проти задоволення клопотання сторони обвинувачення заперечували, просили обрати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.

Ухвалою суду від 24 травня 2022 року відносно ОСОБА_6 обрано на стадії досудового розслідування запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 22 липня 2022 року, який ухвалами суду на стадії судового розгляду продовжувався.

Ухвалою суду від 14 вересня 2022 року строк тримання під вартою ОСОБА_6 продовжено до 12 листопада 2022 року.

Відповідно до ч.3 ст. 331 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акту чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства. Так, згідно ст.ст. 7-9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. У рішенні по справі «Летельє проти Франції» від 26.06.1991 Європейський суд з прав людини вказав, що наявність вагомих підстав підозрювати затриманого у вчиненні злочину є неодмінною умовою правомірності тримання під вартою. У рішенні по справі «W проти Швейцарії» від 26.01.1993 Європейський суд з прав людини вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства. У рішенні по справі «Харченко проти України» від 10.02.2011 Європейський суд з прав людини вказав, що розумність строку тримання під вартою не може оцінюватись абстрактно, вона має оцінюватись в кожному конкретному випадку залежно від особливостей конкретної справи.
При вирішенні питання про продовження запобіжного заходу підозрюваному, слідчим суддею враховується, що ризики, передбачених п.п.1, 3, 5, ч.1 ст.177 КПК України встановлені під час застосування запобіжного заходу, продовжують існувати, а саме: необхідність запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду; здійснювати вплив на потерпілого, свідків, допит яких планується судом, вчинити інше кримінальне провадження.
Під час розгляду питання щодо обранння на стадії судового розгляду ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою вивчалась можливість застосування відносно нього більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищевказаних ризиків. Однак, враховуючи їх реальне існування, а також оцінюючи сукупність обставин, враховуючи дані про особу підозрюваного, є підстави вважати, що знаходячись на свободі він може продовжити злочинну діяльність, переховуватися від суду, здійснювати вплив на потерпілого, свідків, допит яких планується судом, приймаючи до уваги невідворотність можливого покарання, яке йому загрожує за скоєння тяжкого кримінального правопорушення, а тому, суд вважає, що застосування більш м`яких запобіжних заходів є неможливим та обирає останньому на стадії судового розгляду запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
На підставі викладеного та керуючись ст.314-316,331, 369 КПК України, суд, -
ПОСТАНОВИВ:

Продовжити на стадії судового розгляду відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України запобіжний захід у вигляді тримання під ватрою строком на 60 діб у Харківському слідчому ізоляторі (СІЗО) до 08 січня 2023 року.
Копію ухвали негайно вручити обвинуваченому.

Ухвала в частині запобіжного заходу може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом семи днів з дня її проголошення.

Головуючий суддя ОСОБА_1