Справа № 463/3426/22 Головуючий у 1 інстанції: ОСОБА_1
Провадження № 11-сс/811/942/22 Доповідач: ОСОБА_2
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 листопада 2022 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Львівського апеляційного суду в складі:
головуючого судді ОСОБА_2 ,
суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
секретаря ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Львові апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_6 в інтересах Приватної фірми «Променерго» на ухвалу слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова від 30 травня 2022 року про накладення арешту на майно,

в с т а н о в и л а :

вищезазначеною ухвалою клопотання прокурора задоволено, накладено у кримінальному провадженні, що внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №00000078 від 01 лютого 2022, арешт на майно, в тому числі на 8038 банки виробку - Споряджений ваговий корпус ПРЕН.009.02.01.09.00.00СК які поміщені в 619 ящики.
Не погоджуючись із вказаним рішенням, адвокат ОСОБА_6 в інтересах Приватної фірми «Променерго» подав апеляційну скаргу, в якій просить поновити строк на апеляційне оскарження, скасувати ухвалу слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова від 30 травня 2022 року в частині накладення арешту на 8038 банки виробку - Споряджений ваговий корпус ПРЕН.009.02.01.09.00.00СК які поміщені в 619 ящики.
Зазначає, що копію ухвали ПФ «ПРОМЕНЕРЕО» так і не отримала. Про арешт майна стало відомо майже одразу після прийняття рішення. Тому після з`ясування факту накладення арешту на майно, було подано клопотання про скасування арешту майна до слідчого судді, в якому слідчим суддею було відмовлено.
Наголошує, що на території Харківської та Сумської областей йдуть активні бойові дії. Територія де ПФ «ПРОМЕНЕРГО» орендує виробниче приміщення в Сумській області (де і було проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 ) піддається постійним обстрілам зі сторони армії країни-агресора. Там небезпечно зберігати будь-які документи, оскільки існує ризик їх знищення, тому вони частково були вивезені на територію Харківської області в сейф, частково в офіс, що знаходиться в місті Київ (що і було підставою неможливості надання документів, що підтверджували б право законного володіння вибуховими матеріалами, які були вилучені в ході обшуку). Харківська область також регулярно обстрілюється, тому доступ до документів, які необхідні для звернення до суду наразі неможливий за об`єктивних причин.
Звертає увагу на те, що в Україні запроваджено воєнний стан, копію ухвали власник майна так і не отримав, тому строк апеляційного оскарження пропущено з поважних причин.
В обґрунтування апеляційних вимог покликається на те, що в ухвалі не вказано, яким саме критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, відповідає майно на яке накладено арешт ПФ «ПРОМЕНЕРГО». Із ухвали не вбачається зв`язку між обставинами, які розслідуються у кримінальному провадженні, та майном третьої особи, на яке накладається арешт з метою збереження речових доказів.
Із тексту ухвали зрозуміло, що слідством не доведено існування правових підстав для накладення арешту на майно, передбачених ч. 2 ст. 170 КПК України, про які вказано у його клопотанні, оскільки ним не надано доказів, що вилучене майно, відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, у зв`язку із чим винесена постанова про визнання вказаного майна речовим доказом є формальною.
При накладенні арешту на майно не було дотримано розумність та співрозмірність обмеження права власності ПФ «ПРОМЕНЕРГО».
Так, вибухові матеріали, які знаходяться у власності ПФ «ПРОМЕНЕРЕО» використовуються нею у господарській діяльності спільно з Товариством з обмеженою діяльністю «Вогняна Варта» цілком на законних підставах.
Що ж стосується обігу зброї та боєприпасів військового призначення, законодавством України на сьогоднішній день не передбачений порядок ліцензування такої діяльності.
Натомість Приватна фірма «ПРОМЕНЕРГО» здійснює роботи з розроблення 73 мм пострілів до станкового гранатомета типу СПГ-9 на підставі спільних рішень з Міністерством оборони України (Спільне рішення №1 1953/з/5-2018 від 07.11.2019 року та Спільне рішення №10898/з/5 від 27.11.2020 року).
Очевидно, що при прийнятті рішення про накладення арешту не була врахована можливість без застосованого заходу забезпечення кримінального провадження отримати речі і документи, які можуть бути використані під час судового розгляду для встановлення обставин у кримінальному провадженні. Оскільки, доступ до речей було надано без перешкод. Окрім цього ПФ «ПРОМЕНЕРГО» окремою заявою було повідомлено слідчого суддю щодо готовності співпрацювати зі слідством, надавати необхідні пояснення та доступ до речей і документів на законні запити в рамках кримінального провадження.

Вважає, що не існує жодних об`єктивних підстав вважати, що ПФ «ПРОМЕНЕРГО» має на меті приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження будь-яких речей та документів, тому необхідність у застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження відсутня.

Адвокат ОСОБА_6 в судове засідання не з`явився, скерував на адресу суду клопотання про розгляд клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження без його участі.

Прокурор ОСОБА_7 у судове засідання не з`явився, на електрону адресу Львівського апеляційного суду скерував клопотання про розгляд клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження без його участі, у задоволенні клопотання просить відмовити. Крім того, зазначив, що у випадку поновлення судом строку на апеляційне оскарження, просить відмовити у задоволенні апеляційної скраги, рішення суду залишити без змін.

З огляду на те, що учасники процесу були належним чином повідомлені про час та місце розгляду апеляційної скарги, з метою дотримання процесуальних строків, визначених кримінальним процесуальним законом, колегія суддів апеляційного суду, з урахуванням вимог ч. 4 ст. 405 КПК України, вважає за можливе провести апеляційний розгляд без учасників провадження.

Перевіривши матеріали судової справи та обговоривши наведені в апеляційних скаргах доводи, колегія суддів дійшла до висновку, що апеляційна скарга до задоволення не підлягає у зв`язку з таким.

Наведені апелянтом доводи поважності пропуску строку апеляційного оскарження підтверджуються матеріалами провадження. Колегія суддів вважає, що строк апеляційного оскарження пропущений з поважних причин, а тому його слід поновити.
При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Відповідно до пункту 7 ч. 2 ст. 131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження. Статтею 132 КПК України встановлені загальні умови, що не допускають застосування заходів забезпечення кримінального провадження, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Згідно з положеннями ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя згідно з вимогами ст.ст. 94, 132, 173 КПК України повинен врахувати, зокрема, правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України), наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК), розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Вказаних вимог кримінального процесуального закону слідчим суддею першої інстанції було дотримано в повному обсязі.

Так, згідно з клопотанням, Головним слідчим управлінням Державного бюро розслідувань, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000078 від 01.02.2022, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 426, ч. 1 ст. 263 КК України.

Досудове розслідування розпочате за фактом умисного невиконання військовими службовими особами Управління військового представництва Міністерства оборони України (далі УВП МО України) дій, які вони за своїми службовими обов`язками повинні були виконати під час здійснення контролю за утилізацією Казенним підприємством Шосткинський казенний завод «ЗІРКА» Державного концерну «Укроборонпром» () (далі - ШКЗ «Зірка»), боєприпасів та подальшої реалізації продуктів цієї утилізації, вчинені в умовах особливого періоду, а також за фактом незаконного поводження з вибуховими речовинами службовими особами Шосткинського казенного заводу «Зірка» Державного концерну «Укроборонпром» та службовими особами ПФ «Променерго».

Під час здійснення досудового розслідування у даному кримінальному провадженні, з метою збереження майна (речових доказів) для отримання та перевірки доказів у вказаному кримінальному провадженні, 26-25 травня 2022 слідчими проведено обшук у приміщеннях та будівлях Казенного підприємства Шосткинський казенний завод «Зірка», розташованих за адресою: 41100, Сумська обл., м. Шостка, вул. Садовий бульвар, 36 та вилучено наступні речі та документи: 8038 банки виробку - Споряджений ваговий корпус ПРЕН.009.02.01.09.00.00СК які поміщені у 619 ящики; 11 поліетиленових пакетів речовини ймовірно вибухової «РВМ Бас» на яких міститься маркування напис «РВМ БАС, ТУ У 20.5-2:2019 ТОВ Вогняна Варта, Партія № 01-2021, № 9, клас небезпечний; 29 ящиків із маркуванням - напис наступного змісту «ВИБУХАЄ 1.1 Д 1, Договір № 15/08-2021 р. з ПФ Променерго, Споряджений ваговий корпус ПРЕН.009.02.01.09.00.00СК, власність ПФ Променерго» з яких 28 ящиків містять по 13 банок - спорядженого вагового корпусу ПРЕН.009.02.01.09.00.00СК, а 1 ящик містить 8 банок указаного виробу, тобто всього 372 указаних банок; 1 поліетиленовий пакет із написом брак у якому імовірно містилась вибухова речовина НБЛ 62; 13 мішків «джутових» із вмістом згідно написів кульковою ручкою НБЛ 62; 3 мішки поліетиленових та два пакунки (один жовтого кольору із написом № 27.200 та один зеленого кольору з написом № 20.300) із вмістом ймовірно вибухової речовини «блискавка»; білий пакет з написом № 13.444 ймовірно із речовиною «гексогеном»; 32 шт. підривача маркування назви ГО 2У пУ- 0121; 2 вироби без маркування з умовною назвою «ШОУ» сірого кольору; імовірно вибуховий пристрій із назвою «МКЗ 1, малий кумулятивний заряд» у кількості 32 шт.; імовірно вибуховий пристрій із назвою «МКЗ 3, малий кумулятивний заряд» у кількості 40 шт.; два невстановлені пристрої сірого кольору з умовною назвою «ШУТ»; металева колба із пломбою та написом «порох пироксиліновий» марка 6/7 ПО 20, вагою 5, 7 кг.; дві паперові коробки із написом електродетонатори марки «ЕД - 8» у кількості 60 шт., одна упаковка 20 шт. друга 40 шт.; металевий корпус, схожий на гранату до ОГ 9 ВУ «осколковий гранатомет»; металевий предмет, схожий на частину гранати до ОГ 9 ВУ «осколковий гранатомет».
Постановою слідчого від 26 травня 2022 року, вилучені речі визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000078 від 01.02.2022 року (а.с.48-55).

27 травня 2022 року прокурор Офісу Генерального прокурора ОСОБА_7 звернувся до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на майно.

Задовольняючи дане клопотання сторони обвинувачення, внесене в межах кримінального провадження №0000078, слідчий суддя дійшов правильного висновку про необхідність накладення арешту на майно у зв`язку з наявністю достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Під час розгляду клопотання сторони обвинувачення слідчий суддя правильно встановив, що є достатні підстави вважати, що майно, на яке просять накласти арешт, відповідає вимогам ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, а тому потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи власника майна, про які йдеться в клопотанні прокурора.

Окрім того, колегія суддів також звертає увагу, що арешт майна з підстав передбачених ч. 2, 3 ст. 170 КПК України по суті являє собою форму забезпечення доказів і є самостійною правовою підставою для арешту майна поряд з забезпеченням цивільного позову та конфіскацією майна та, на відміну від двох останніх правових підстав, не вимагає оголошення підозри у кримінальному провадженні і не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна. Вказані норми невраховані апелянтами в їх доводах, що вказує на необґрунтованість апеляційних вимог.

Доводи апеляційної скарги про необґрунтованість накладення арешту на майно є такими, що не відповідають матеріалам провадження. Слідчим суддею суду першої інстанції накладено арешт на майно відповідно до вимог ст. 170 КПК України на підставі належно досліджених доводів органу досудового розслідування з встановленням наявних у кримінальному провадженні доказів, які вказують на відповідність майна вимогам ст. 98 КПК України.

Інші зазначені в апеляційних скаргах обставини не можуть бути безумовними підставами для скасування ухвали слідчого судді.

Істотних порушень вимог КПК України, які б давали підстави для скасування ухвали слідчого судді у ході апеляційного розгляду не встановлено.

З урахуванням викладеного, колегія суддів апеляційного суду вважає, що оскаржуване рішення прийнято у відповідності до вимог закону, слідчий суддя при розгляді клопотання з`ясував всі обставини, з якими закон пов`язує можливість накладення арешту на майно, а тому ухвалу слідчого судді необхідно залишити без змін, апеляційну скаргу сторони захисту - без задоволення.

Керуючись ст.ст. 404, 407, 419, 422 КПК України, колегія суддів

п о с т а н о в и л а:

поновити адвокату ОСОБА_6 строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова від 30 травня 2022 року.
Ухвалу слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова від 30 травня 2022 року про накладення арешту на майно, залишити без змін, апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_6 інтересах Приватної фірми «Променерго» - без задоволення.
Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_4 ОСОБА_3