Справа № 404/423/23
Номер провадження 1-кс/404/195/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 січня 2023 року м. Кропивницький

Слідчий суддя Кіровського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у судовому засіданні клопотання, внесене у кримінальному провадженні №0000212, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кандалакша, Мурманської області, Російської Федерації, українця, громадянина України, з середньою спеціальною освітою, розлученого, працюючого ФОП « ОСОБА_7 », маючого на утриманні неповнолітнього сина ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , в силу ст. 89 КК України, є особою не маючою судимостей,

-підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 187 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Кропивницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області лейтенант поліції ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді із клопотанням у даному кримінальному провадженні про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_5 , яке погоджено з прокурором Кропивницької окружної прокуратури ОСОБА_9 .

На обґрунтування клопотання слідчий зазначила, що нею здійснюється досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні, яке внесене 21.01.2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 187 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 21.01.2023 року у невстановлений досудовим розслідуванням час, в період дії воєнного часу ОСОБА_5 вчинив дії кваліфіковані органом досудового слідства за ч.4 ст. 187 КК України, а саме вчинив напад з метою заволодіння чужим майном, поєднаний з погрозою застосування насильства, небезпечного для життя чи здоров`я особи, яка зазнала нападу (розбій), вчинений в умовах воєнного стану.

Під час досудового розслідування, ОСОБА_5 22.01.2023 року повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 187 КК України, встановлено наявність ризиків, передбачених у пунктах 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а тому слідчий просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Слідчий, прокурор, підтримали клопотання та просили його задовольнити, посилаючись на обставини в ньому викладені.

Підозрюваний просив обрати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, а саме домашній арешт у період доби, щоб мати можливість працювати.

Щодо себе вказав, що зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , житло батьків, спадщина не прийнята, проживає за адресою: АДРЕСА_2 у будинку належному колишній дружині з якою виховують двох спільних дітей (15 та 19 років), не є платником аліментів. Працює офіційно на будівництві, прораб на ФОП дружини. Дохід становить 10-15 тис грн. на місяць.

Рухомого, нерухомого майна у власності не має, як і накопичень. Хронічних захворювань не має, не є інвалідом. Перебуває на замісній терапії, лікується від наркозалежності.

Захисник проти задоволення клопотання заперечила, посилаючись на свої письмові заперечення. Вказувала, що недоведені прокурором ризики визначені ст. 177 КПК України, як і сама підозра, доказів, що підозрюваний буде перешкоджати слідству або його уникати слідчому судді не надано. Просила врахувати, що ОСОБА_5 має сталі соціальні зв`язки, має на утриманні неповнолітнього сина, офіційно працевлаштований, проживає після розлучення з колишньою дружиною, яка має тяжке захворювання. Задля доведення невинуватості, її підзахисний готовий пройти допит на поліграфі (детекторі брехні).

В разі обрання більш м`якого запобіжного заходу ОСОБА_5 зобов`язується здати слідчому всі документи, що дають право пересуватись, як в межах країни, так і за її межами та дотримуватись зразкової процесуальної поведінки.

Заслухавши слідчого, прокурора, підозрюваного та його захисника, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Із матеріалів справи вбачається, що у слідчого СВ Кропивницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 перебуває кримінальне провадження №0000212, внесене до ЄРДР 21.01.2023 року за ознаками кримінального правопорушення ч.4 ст. 187 КК України.

Під час досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні нападу з метою заволодіння чужим майном, поєднаний з погрозою застосування насильства, небезпечного для життя чи здоров`я особи, яка зазнала нападу (розбій), вчинений в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.4 ст. 187 КК України, у вчинені якого 22.01.2023 року йому повідомлено про підозру.

Обґрунтованість підозри підтверджується рапортом, заявою про вчинення кримінального правопорушення, рапортом, протоколом огляду місця події, протоколом допиту потерпілого, протоколами допиту свідків, протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками.

Згідно до ст. 12 КК України злочин, передбачений ч.4 ст. 187 КК України у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 є особливо тяжким, санкцією даної частини статті передбачено позбавленням волі строком від восьми до п`ятнадцяти років.

Відповідно до протоколу затримання особи, підозрюваного у вчиненні злочину від 21.01.2023 року підозрюваного ОСОБА_5 фактично затримано 21.01.2023 року о 17:25 год. Підозрюваний підтвердив час та дату затримання, зазначені у вказаному протоколі.

Відповідно до Указу Президента України №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого ЗУ від 24.02.2022 року «2102-ІХ», воєнний стан запроваджується із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Таке рішення ухвалено у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України та на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану». Згідно указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 25.05.2022 № 2263-IX за яким воєнний стан в Україні продовжено з 05:30 25 травня 2022 року строком на 90 діб.

Законом № 2117-IX «Про внесення змін до Кримінального кодексу України щодо посилення відповідальності за злочини проти основ національної безпеки України в умовах дії режиму воєнного стану» посилено покарання не тільки за привласнення на полі бою майна поранених та вбитих (мародерство), а ще й за використання трагічних обставин, бойових дій для власної наживи, адже зміни до Кримінального кодексу торкнулися й складу злочинів, передбачених у статтях 185 (крадіжка), 185 (грабіж), 187 (розбій), 189 (вимагання), 191 (заволодіння майном шляхом зловживання службовим становищем). Ці злочини доповнилися кваліфікуючою ознакою - скоєння в умовах воєнного стану.

Відповідно до пункту 11 частини 1 статті 67 КК України визначено, що вчинення злочину з використанням умов воєнного або надзвичайного стану, інших надзвичайних подій є обтяжуючою обставиною.

Так, ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2)знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3)незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4)перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5)вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Згідно ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, постійного місця роботи або навчання; наявність судимостей.

Згідно з вимогами ст. ст. 178, 183 КПК України, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 підозрюється у вчинені корисливого кримінального правопорушення проти власності з погрозою застосування насильства.

ОСОБА_5 має вік 42 роки, розлучений, проте після розлучення продовжує проживати з колишньою дружиною, рухомого, нерухомого майна не має, як і накопичень, має на утриманні неповнолітню дитину, офіційно працевлаштований, має постійне місце проживання та реєстрації, має у власності рухоме та нерухоме майно, тобто має сталі соціальні зв`язки.

Однак, наявність сталих соціальних зв`язків, не стала для ОСОБА_5 стримуючим фактором від вчинення кримінального правопорушення.

Щодо наявності у підозрюваного ОСОБА_5 місця проживання та офіційного працевлаштування, - вказане, як слідує з матеріалів клопотання, не є стримуючим фактором від вчинення протиправних дій для підозрюваного, не свідчить про убезпечення від наявних ризиків, у разі застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Вказане свідчить, що ОСОБА_5 є матеріально не забезпеченою особою, отриманих ним доходів для забезпечення своїх мінімальних потреб, та потреб родини, як наслідок при обранні запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою може продовжити злочинну діяльність. Тим паче, що підозрюваний під час розгляду клопотання вказав, що перебуває на замісній метадоновій терапії, тобто наразі є наркозалежною особою, відтак обрання йому запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартоюне гарантує дотримання належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Таким чином, обрання запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою не гарантує унеможливлення продовження злочинної діяльності, навіть у разі перебування під цілодобовим домашнім арештом.

Вище перелічені обставини дають підстави вважати, що ОСОБА_5 є особою несудимою в силу ст. 89 КК України, однак, санкція інкримінованої йому статті передбачає позбавлення волі строком від восьми до п`ятнадцяти років, то у разі застосування до нього більш м`якого запобіжного заходу, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків та потерпілого, а також може продовжити злочинну діяльність.

Також, при встановленні наявності ризику впливу на свідків та потерпілого слід враховувати встановлену Кримінальним процесуальним кодексом України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, відповідно до ч.ч. 1, 2 статті 23, ст. 224, ч. 4 ст. 95 КПК України.

З огляду на зазначені положення закону, ризик впливу на свідків та потерпілих існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків/потерпілих та дослідження їх судом.

Крім того, слідчий суддя вважає за необхідне зазначити, що сама по собі тяжкість вчиненого злочину, не є підставою для задоволення клопотання, проте у сукупності з іншими обставинами є виправданими та необхідними елементами (ризиками), що визначають та виправдовують потребу в триманні підозрюваного під вартою, а тому клопотання слідчого підлягає задоволенню з обранням відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування.

Доводи сторін у справі та їх позиція не надали підстав для можливості застосування особистого зобов`язання, оскільки обрання такого запобіжного заходу не забезпечить в повній мірі дотримання належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Особиста порука, яка полягає у наданні особам, яких слідчий суддя вважає такими, що заслуговують на довіру, письмового зобов`язання про те, що вони поручаються за виконання підозрюваним, покладених на нього обов`язків і зобов`язуються за необхідністю доставити його до органу досудового розслідування, не може бути застосована, так як в ході розслідування даного провадження встановлено, що осіб які б могли взяти ОСОБА_5 на поруки не встановлено.

Оскільки підозрюваний не вказав на можливість внесення застави, зазначаючи про відсутність накопичень, як і не вказав на осіб, які можуть внести кошти, застава, як самостійний вид запобіжного заходу не може бути застосована.

Таким чином, більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою, не може бути застосовано до ОСОБА_5 .

Враховуючи обставини провадження, слідчий суддя вважає, що у провадженні наявні реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи підозрюваного. Вищезазначені обставини є виправданими та необхідними елементами (ризиками), що визначають та виправдовують потребу в триманні підозрюваного під вартою, а тому клопотання слідчого підлягає задоволенню з обранням відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування.

Строк тримання під вартою ОСОБА_5 обчислювати з моменту фактичного затримання, тобто з 17-25 год. 21.01.2023 року.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування, проте це право, а не обов`язок суду.

Відтак, відповідно до положення ч. 5 ст. 182, ч. ч. 3-4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою вважає за необхідне визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.

При цьому, беручи до уваги суспільну небезпеку кримінального правопорушення, в скоєнні якого підозрюється ОСОБА_5 , його особу, матеріальний стан, враховуючи розмір матеріальної шкоди, слідчий суддя приходить до висновку щодо визначення застави у розмірі 214 720 гривень, що відповідає 80 прожитковим мінімумам для працездатних осіб та узгоджується зі змістом ст. 182 КПК України. В разі внесення застави, підозрюваний матиме можливість продовжити отримувати замісну підтримуючу метадонову терапію.

Щодо доводів адвоката про непричетніть підзахисного до інкримінованому злочину ОСОБА_5 і як наслідок необхідності відмовити у задоволенні клопотання, то у справі «Феррарі-Браво проти Італії» від 14.03.1984 року ЄСПЛ вказав, що комісія наголошує, що питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданими тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна, оскільки це є завданням попереднього розслідування.

Так, слідчий суддя наголошує, що термін «обґрунтована підозра», згідно практики Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 року, означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача у тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення.

На час розгляду клопотання зазначені умови виконанні. З досліджених матеріалів вбачається, що на даному етапі розслідування, підозра відносно ОСОБА_5 є обґрунтованою, зібрані першочергові докази вказують на причетність ОСОБА_5 до злочину та підтверджується показами потерпілого та свідків кримінального правопорушення, а також протоколом пред`явлення особи для впізнання, які на даному етапі досудового розслідування причетність до злочину інших осіб виключає, однак не виключає проведення слідчих дій в подальшому.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 131, 132, 176-178, 183, 193, 194, 196, 197, 205, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання про застосування запобіжного заходу - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового слідства..

Строк дії ухвали та тримання під вартою ОСОБА_5 , визначити до 17 год. 25 хв. 21.03.2023 року.

Визначити розмір застави в сумі 214 720 гривень, яка може бути внесена: рахунок отримувача №UA0002505, отримувач коштів ТУ ДСА України в Кіровоградській області, , банк отримувача ДКСУ м. Київ, код банку отримувача МФО 820172, призначення платежу: застава за ОСОБА_5 .

В разі внесення заставодавцем визначеної в ухвалі суми застави, зобов`язати підозрюваного ОСОБА_5 до 21.03.2023 року виконувати наступні обов`язки:

- прибувати за викликом до слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- утриматись від спілкування із потерпілим та свідками у даному кримінальному проваджені або будь-якою особою визначеною слідчим, за винятком їх участі в процесуальних діях;

- здати на зберігання слідчому свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду.

Попередити підозрюваного ОСОБА_5 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків внесена застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України з одночасним вирішенням питання, передбаченого ч. 10 ст. 182 КПК України.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним, який тримається під вартою, у цей же строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1