Справа №519/366/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.02.2023 м. Южне

Слідчий суддя Южного міського суду Одеської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Южне клопотання слідчого СВ ВП № 4 Одеського районного управління поліції №2 Головного управління національної поліції в Одеській області ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Доброславської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання відносно підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.191 КК України:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українки, громадянки України, уродженки смт.Нові Біляри, Комінтернівського району, Одеської області, з вищою освітою, заміжньої, працівника ГУ ДПС в Одеській області, зареєстрованої та фактично мешкаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої

Встановив:

Судом встановлено, що СВ відділення поліції №4 Одеського РУП №2 ГУНП в Одеській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000486 від 29.06.2021за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.191 КК України.

Згідно матеріалів клопотання досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 згідно наказу директора КП «Готельно - житловий комплекс» м. Южне () (далі - «КП «ГЖК») № 17-к від 02.01.2014, прийнята на посаду економіста КП «ГЖК» з 02.01.2014 на 0,5 ставки з посадовим окладом згідно штатного розпису за сумісництвом. Також, згідно наказу директора КП «ГЖК» № 26-к від 02.01.2014 ОСОБА_5 прийнята на посаду бухгалтера КП «ГЖК» на 0,5 штатної одиниці за суміщенням з оплатою згідно штатного розпису.

Займаючи ці посади, ОСОБА_5 виконувала у КП «ГЖК» адміністративно-господарські функції.

Таким чином, ОСОБА_5 з 02.01.2014 у відповідності до ч. 3 ст. 18 КК України являлася службовою особою.

Відповідно до статті 8 Статуту КП «ГЖК», затвердженого рішенням Южненської міської ради № 877 від 11.07.2013, зареєстрованого 07.11.2013 за номером запису 5000213 державним реєстратором реєстраційної служби Южненського міського управління юстиції в Одеській області, основним узагальнюючим показником фінансових результатів господарської діяльності КП «ГЖК» є прибуток (дохід). Чистий прибуток підприємства, який залишається після покриття матеріальних та прирівняних до них витрат на оплату праці, оплати відсотків по кредитах банків, внесків передбачених законодавством України податків та інших платежів до бюджету, розподіляється згідно з рішенням власника.

Відповідно до додатку до рішення Южненської міської ради від 22.12.2016 № 484 «Порядок та норматив відрахувань в 2017 частини прибутку (доходу) для підприємств комунальної власності м. Южного, яка підлягає зарахуванню до місцевого бюджету», складеного від імені секретаря ради, за яким визначено Порядок і норматив що регламентують здійснення відрахувань i загального фонду місцевого бюджету чистого прибутку (доходу) до комунальними підприємствами, за результатами фінансово-господарської діяльності, за яким відрахування частини чистого прибутку (доходу) до загального фонду міського бюджету за результатами фінансово-господарської діяльності проводяться комунальними підприємствами у розмірі 10 % чистого прибутку (доходу). Підприємства комунальної власності здійснюють відрахування до місцевого бюджету частини чистого прибутку (доходу) наростаючим підсумком щоквартальної фінансово-господарської діяльності у 2017 у строки, встановлені для сплати податку на прибуток підприємств. Частина чистого прибутку (доходу), що відраховується для місцевого бюджету за відповідний період, визначається виходячи з обсягу чистого прибутку (доходу), розрахованого згідно з положеннями (стандартами) бухгалтерського обліку та розмірів відрахувань чистого прибутку (доходу). Частина чистого прибутку (доходу), що підлягає сплаті до місцевого бюджету, визначається комунальними підприємствами відповідно до форми розрахунку, встановленої державною податковою інспекцією, та зазначається у декларації з податку на прибуток підприємства. Розрахунок частини чистого прибутку (доходу) подається до органу державної податкової служби у строк, передбачений для подання декларації з податку на прибуток. Сплачена підприємствами комунальної власності відповідно до цього порядку частина чистого прибутку (доходу) зараховується до загального фонду місцевого бюджету.

Порядком реєстрації та ведення розрахункових книжок, книг обліку розрахункових операцій, затвердженим наказом Міністерства фінансів України 14.06.2016 №547, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 05.07.2016 за №920/29050, визначено, що суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або безготівковій формі (із застосуванням платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, зобов`язані зареєструвати книги обліку розрахункових операцій.

Орендодавцем КП «ГЖК» в особі директора ОСОБА_6 та орендарями ОСОБА_7 та ОСОБА_8 14.04.2017 укладено договір оренди нерухомого майна № 2 що належить до комунальної власності а саме: приміщення тимчасового перебування (готель), загальною площею 795,8 кв.м., що розташований за адресою: АДРЕСА_2, та перебувають на балансі КП «ГЖК». В пунктах 3.1, 3.2 договору сторонами визначено, що орендна плата становить 480000 гривень за три місяці оренди, без врахування комунальних послуг, яка перераховуються на розрахунковий рахунок або вноситься готівковим розрахунком орендодавця не пізніше 20 серпня 2017 року.

Майно передається в оренду з метою: для проживання. Стан майна на момент укладання договору: не потребує капітального ремонту, визначений у звіті з незалежної оцінки та дозволяє використовувати майно відповідно до мети, термін договору визначено сторонами з 30 травня 2017 року до 31 серпня 2017 року.

Факт готівкового розрахунку між орендодавцем і орендарями оформлювався рахунками форми № 4-г, затвердженої Наказом Держбуду України від 13.10.2000 року N 230, що мають графічне відображення печатки КП «Готельно-Житловий Комплекс ().

18.04.2017 економіст та бухгалтер КП «ГЖК» ОСОБА_5 , у невстановлений конкретно час, перебуваючи у КП «ГЖК» за адресою: АДРЕСА_2, отримала від імені і для КП «ГЖК» від орендарів ОСОБА_7 і ОСОБА_8 на виконання ними умов зазначеного договору 100000 гривень. Отримавши ці грошові кошти ОСОБА_5 на підтвердження цієї фінансової операції заповнила і видала платниками рахунок форми № 4-г від 18.04.2017.

При цьому у ОСОБА_5 виник злочинний умисел на привласнення цих грошових коштів шляхом зловживання своїм службовим становищем.

Реалізуючи виниклий злочинний умисел, ОСОБА_5 , зловживаючи своїм службовим становищем, в порушення п. 4.2 «Положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні», затвердженого постановою Правління Національного банку України № 637 від 15.12.2004, яким передбачено, що усі надходження і видачу готівки в національній валюті підприємства відображають у касовій книзі, не відобразила у касовій книзі КП «ГЖК» надходження цієї готівки у сумі 100000 грн., тим самим не забезпечила надходження до КП «ГЖК» цих грошових коштів.

Продовжуючи реалізацію злочинного умислу, ОСОБА_5 привласнила ці грошові кошти і в подальшому розпорядилася ним на власний розсуд, чим спричинила КП «ГЖК» матеріальну шкоду в розмірі 100000 гривень, 10000 гривень з яких підлягали зарахуванню до місцевого бюджету Южненської міської ради.

У судовому засіданні слідчий та прокурор підтримали подане клопотання, просили його задовольнити та застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 запобіжний захід, з урахуванням наявності обґрунтованої підозри та ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, у вигляді особистого зобов`язання та покласти на підозрювану ОСОБА_5 такі процесуальні обов`язки:

-прибувати до слідчих, які входять до слідчої групи, прокурорів, які входять до групи прокурорів, у вказаному кримінальному провадженні, слідчого судді, суду за викликами;

-не відлучатися з Одеської області, без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи.

У судовому засіданні підозрювана ОСОБА_5 проти застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання не заперечувала.

Вислухавши слідчого, прокурора, підозрювану, захисника, ретельно вивчивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов до наступних висновків.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

ОСОБА_5 органом досудового розслідування 22.02.2023 повідомлена про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.191 КК України та її 22.02.2023 о 19.20 год. надані копії клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується застосування запобіжного заходу.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання відносно підозрюваної ОСОБА_5 , слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

У судовому засіданні встановлено, що підозра ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого її кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.191 КК України обґрунтовується наявними матеріалами кримінального провадження, а саме:

-Копіями виділених матеріалів кримінального провадження №0000025 від 06.04.2018 року, зокрема висновками судових експертиз.

-Протоколом допиту свідка ОСОБА_9

-Протоколом допиту свідка ОСОБА_10

-Іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

На даній стадії процесу слідчий суддя позбавлений можливості аналізувати матеріали кримінального провадження та добуті органом досудового розслідування докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Зв`язок підозрюваної ОСОБА_5 з вчиненим кримінальним правопорушенням підтверджується наявними у кримінальному провадженні доказами. Сукупність цих доказів дає підстави вважати, що підозра ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.191 КК України є обґрунтованою.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Як вбачається з клопотання, відповідно до вимог ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які обґрунтовують наявність підстав для застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 .

В контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Панченко проти Росії). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Бекчиєв проти Молдови).

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм більш м`якими запобіжними заходами, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особи підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).

Слідчий суддя приходить до висновку про доведеність існування ризику, що ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду та може впливати на свідків, про що свідчить вагомість доказів про вчинення нею інкримінованого кримінального правопорушення, дані про особу підозрюваної, вік та стан здоров`я, відсутність утриманців, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваної у разі визнання її винною у вчиненні інкримінованого її кримінального правопорушення.

За змістом ч.1 ст.179 КПК України особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені ст.194 цього Кодексу.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання підозрюваної ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.191 КК України підлягає задоволенню, оскільки ОСОБА_5 обґрунтовано пред`явлена підозра у скоєнні нетяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі; ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, в зв`язку з чим до неї необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 176-179, 181, 186, 193-194, 196, 205, 395 КПК України, слідчий суддя

Постановив:

Клопотання слідчого СВ ВП № 4 Одеського районного управління поліції №2 Головного управління національної поліції в Одеській області ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Доброславської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання відносно підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.191 КК України, ОСОБА_5 - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Відповідно до ст.194 КПК України покласти на підозрювану ОСОБА_5 наступні обов`язки:

-прибувати до слідчих, які входять до слідчої групи, прокурорів, які входять до групи прокурорів, у вказаному кримінальному провадженні, слідчого судді, суду за викликами;

-не відлучатися з Одеської області, без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання відносно ОСОБА_5 передати на виконання ВП№4 Одеського РУП №2 ГУНП в Одеській області.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Встановити строк дії ухвали терміном до закінчення строку досудового розслідування, тобто до 22.04.2023.

Термін дії обов`язків, покладених судом, визначити в межах строку досудового слідства до 22.04.2023.

Роз`яснити підозрюваній, що у відповідності з ч.2 ст.179 КПК України в разі невиконання покладених обов`язків до неї може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на неї може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Южного міського суду ОСОБА_11

Копію ухвали отримала: " " год. " " хв. " "_____________2023 року

Підозрювана: __________________ ОСОБА_5