Справа № 947/7788/23
Провадження № 1-кс/947/3432/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.03.2023 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурораОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання слідчого СВ ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_5 , яке погоджене прокурором Київської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в рамках кримінального провадження №0000086 від 17.02.2023 року, відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Лисичанськ, Луганської області, громадянина України, українця, з середньою освітою, офіційно не працевлаштованого, неодруженого, фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого 21.06.2006 року Лисичанським міським судом Луганської області за ч. 2 ст. 185, ч. 2 ст.1 86, ч. 2 ст. 187, ст. 70 КК України до покарання у вигляді позбавлення волі на 8 років 7 місяців з конфіскацією майна; 08.06.2015 року Ленінським районним судом м. Запоріжжя за ч. 2 ст. 289 КК України до покарання у вигляді позбавлення волі строком на 5 років,

підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з клопотання, досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , будучи раніше судимим, маючи не зняту та не погашену у встановленому законом порядку судимість, на шлях виправлення не став, та знову ймовріно може бути причетним до вчинення кримінального правопорушення з наступних обставин.

Так, 16.02.2023 приблизно о 17 годині 45 хвилин ОСОБА_4 , перебуваючи на території на паркувального майданчика магазину «Сільпо», розташованого за адресою: м. Одеса, вул. Люстдорфська 54, побачив раніше незнайому йому ОСОБА_6 , яка в руках тримала мобільний телефон марки «Oppo» модель «А17», темно-синього кольору з ІМЕІ-1: НОМЕР_1 , ІМЕІ-2: НОМЕР_2 .

У цей момент у ОСОБА_4 раптово виник злочинний умисел на заволодіння чужим майном шляхом зловживання довірою, а саме мобільним телефоном марки «Oppo» модель «А17», що належить ОСОБА_6 .

Реалізуючи свій злочинний умисел ОСОБА_4 діючи умисно, повторно, з корисливих мотивів, з метою особистого збагачення, маючи намір на протиправне заволодіння чужим майном, а саме мобільним телефоном потерпілої ОСОБА_6 , підійшов до останньої та в розмові з нею, шляхом зловживання довірою, під приводом необхідності здійснення телефонного дзвінку, попросив у потерпілої надати йому мобільний телефон, не маючи наміру в подальшомуповернути телефон власниці.

Введенна в оману ОСОБА_6 , погодилася та передала ОСОБА_4 свій мобільний телефон марки «марки «Oppo» модель «А17, будучи впевненою в тому, що після телефонного дзвінка, ОСОБА_4 повернее їй належний мобільний телефон.

Однак ОСОБА_4 , ОСОБА_7 шляхом зловживання, не маючи наміру повернути його власниці, покинув місце скоєння кримінального правопорушення, тим самим заподіявши їй майнову шкоду на загальну суму 5555 гривень.

За вищевикладених обставин, 17.03.2023 року ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України, за кваліфікуючими ознаками: заволодіння чужим майном шляхом зловживання довірою, (шахрайство) вчинене повторно.

Сторона обвинувачення звертається з клопотанням, обґрунтовуючи його тим, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст.190 КК України, відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, та враховуючи неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

В судовому засіданні:

-прокурор вимоги поданого клопотання підтримав у повному обсязі та просив його задовольнити;

-підозрюваний проти задоволення клопотання не заперечував.

Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно ч. ч. 1, 2, 3 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців.

Відповідно до ч. 1, ч. 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

17.03. 2023 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.190 КК України.

Обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.1890 КК України підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколами допитів свідків, потерпілого, оглядами предметів та іншими зібраними в ході досудового розслідування доказами.

Зважаючи на дані, які містяться в наданих слідчому судді матеріалах, а також приймаючи до уваги п. 175 рішення ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.07.2011 року, згідно якого термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, слідчий суддя вважає доведеним у судовому засіданні наявність обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.190 КК України.

При цьому, слідчий суддя акцентує увагу, що слідчий суддя не вирішує питання винуватості особи у вчиненні тих чи інших кримінальних правопорушень, а лише на підставі долучених до клопотання доказів, вирішує питання наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення таких кримінальних правопорушень.

Так, враховуючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.190 КК України, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винним у вчиненні кримінального правопорушення, а також враховуючи що підозрюваний офіційно не працевлаштований та не має міцних соціальних зв`язків, слідчий суддя приходить до переконання, що наявний ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризик у вигляді можливого переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду.

Крім того, оскільки на теперішній час в рамках даного кримінального провадження обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_4 підозри в тому числі ґрунтується на показаннях свідків та потерпілої, які безпосередньо не допитувалися судом, в зв`язку з чим, такими показаннями у випадку направлення обвинувального акту до суду, суд не зможе обґрунтовувати свої процесуальні рішення, з огляду на те, що анкетні дані свідків та потерпілої відомі підозрюваному, слідчий суддя також приходить до переконання про існування в рамках даного кримінального провадження ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, у вигляді можливого незаконного впливу з боку підозрюваного на свідків та потерпілого в рамках кримінального провадження.

Враховуючи те, що ОСОБА_4 є неодноразово судимим, що свідчить про явні негативні соціальні інтереси останнього, й відповідно про його емоційно-вольову деформацію та ймовірну відсутність правової свідомості. З огляду на вищевикладене, слідчий суддя приходить до переконання, що в рамках означеного кримінального провадження існує реальний ризик вчинення іншого кримінального правопорушення ОСОБА_4 або продовження ним кримінального правопорушення, в якому підозрюється.

Водночас, слідчий суддя критично оцінює посилання сторони обвинувачення на існування ризику, передбаченого п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, прокурором в судовому засіданні не було доведено його обґрунтованість.

Слідчий суддя враховує, що метою застосування того чи іншого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання встановленим в ході розгляду клопотання ризикам (ч. 1 ст. 177 КПК України).

Підстав для застосування інших більш м`яких запобіжних заходів відносно підозрюваного ОСОБА_4 в судовому засіданні встановлено не було, зокрема, застосування запобіжного заходу у вигляді застави, особистого зобов`язання та особистої поруки є недоцільним, з огляду на м`якість, а також встановлені в судовому засіданні ризики, не забезпечать належне виконання підозрюваним обов`язків.

З огляду на фактичні обставини даного кримінального провадження, встановлені в ході розгляду даного клопотання відомості, в тому числі які стосуються наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення підозрюваним ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.190 КК України, а також наявних в рамках даного кримінального провадження ризиків, забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, можливо шляхом застосування відносно такої особи запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час, а відтак підстав для застосування відносно останнього більш м`якого запобіжного заходу слідчим суддею встановлено не було.

З урахуванням викладеного, слідчий суддя приходить до переконання про необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час, з покладенням обов`язків передбачених п. 5 ст. 194 КПК України, а тому клопотання сторони обвинувачення підлягає задоволенню частково.

Керуючись ст. ст. 176-178, 181, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_5 , яке погоджене прокурором Київської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в рамках кримінального провадження №0000086 від 17.02.2023 рокувідносно ОСОБА_4 задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком до 17.05.2023 року, включно, в межах строку досудового розслідування, із забороною залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , у період часу з 20:00 години по 08:00 годину, за виключенням необхідності залишити житло під час оголошення повітряної тривоги.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 строком до 17.05.2023 року, включно, в межах строку досудового розслідування, наступні процесуальні обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:

1.прибувати до органу досудового розслідування та суду за першою вимогою;

2.повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

3. здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, якщо такий є, а також інші документи, що дають право на виїзд з України.

Копію ухвали про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту направити для виконання до органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1