Справа № 953/669/23
н/п 1-кс/953/692/23
"27" січня 2023 р. Київський районний суд м.Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря ОСОБА_2
Залишити фрагменти частин попиляного дерева дуб, загальний об`єм складає близько 0,7 м3; фрагменти частин попиляного дерева дуб, загальний об`єм складає близько 0,35 м3 головному лісничому лісопаркового господарства м. Харкова СКП «Харківзеленбуд» Харківської міської Ради ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (к.т.: НОМЕР_1 ) на відповідальному зберіганні, поклавши на останнього наступні обов`язки: 1) зберігати речові докази в належному стані, придатному для викоритсання в кримінальному провадженні; 2) заборонити ОСОБА_4 відчуджувати їх, передавати іншим особам; 3) надавати речові докази слідчому, прокурору, суду для проведення необхідних процесуаальних дій за першою вимогою, попередивши останнього про кримінальну відповідальність, передбачену ст.388 КК України.
Клопотання подано поштою 13.01.2023 року.
Прокурор надав заяву про розгляд клопотання без його участі.
Власники майна в судове засідання не з`явились, причини неявки суду невідомі.
Слідчий суддя, вивчивши документи та матеріали, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, виходячи з наступного.
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.
Частиною 1 ст. 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Відповіднодо вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою збереження речових доказів .
Згідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч.1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідноп. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.
Під час досудового розслідування встановлено, що 12.01.2023 року до Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області надійшпо повідомлення про те, що біля б. 27/7 по вул. Михайла Гуревича в м. Харкові (район Пятихатки), невстановлені особи здійснюють незаконну порубку лісу.
В ході огляду місця події, який був проведений 12.01.2023 біля б. АДРЕСА_1 , встановлений факт порубки дерев на території, яка обслуговується відповідно до додаткової угоди до договору №55 від1 10.04.1995 р. «Про передачу майна в господарське відання» СКП «Харківзеленбуд» Харківської міської Ради, та в ході вказаного огляду виявлено і вилучено: фрагменти частин попиляного дерева дуб, загальний об`єм складає близько 0,7 м3; фрагменти частин попиляного дерева дуб, загальний об`єм складає близько 0,35 м3.
Крім того, в ході проведення вказаного вище огляду у гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та гр. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , виявлено і вилучено бензопилу чорно-зеленого кольору марки «Grand»; каністру пластикову, червоного кольору, об`ємом 10 літрів, порожня.
В ході вказаного огляду виявлено і вилучено: бензопила чорно-зеленого кольору марки «Grand»;каністра пластикова, червоного кольору, об`ємом 10 літрів, порожня;фрагменти частин попиляного дерева дуб, загальний об`єм складає близько 0,7 м3; фрагменти частин попиляного дерева дуб, загальний об`єм складає близько 0,35 м3.
Відповідно до ч.4 ст.173 КПК України, слідчий суддя при задоволенні клопотання про арешт майна, зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаться на інтересах інших осіб.
Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).
Відповідно до ч.4 ст.173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Вилучене майно підлягає арешту, оскільки не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.
Отже, на виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України сторона обвинувачення довела слідчому судді про необхідність у арешті майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.
Враховуючи вказану вимогу КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав до арешту майна, враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а тому клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170 173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
Клопотання прокурора про арешт майна задовольнити.
Накласти арешт на майно вилучене 12.01.2023 в ході проведення огляду місця події за адресою: м. Харків, вул. Михайла Гуревича, біля б. 27/7, а саме: бензопила чорно-зеленого кольору марки «Grand»;каністра пластикова, червоного кольору, об`ємом 10 літрів, порожня;фрагменти частин попиляного дерева дуб, загальний об`єм складає близько 0,7 м3; фрагменти частин попиляного дерева дуб, загальний об`єм складає близько 0,35 м3.
Передати на відповідальне зберігання фрагменти частин попиляного дерева дуб, загальний об`єм складає близько 0,7 м3; фрагменти частин попиляного дерева дуб, загальний об`єм складає близько 0,35 м3 головному лісничому лісопаркового господарства м. Харкова СКП «Харківзеленбуд» Харківської міської Ради ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 поклавши на останнього наступні обов`язки: 1) зберігати речові докази в належному стані, придатному для викоритсання в кримінальному провадженні; 2) заборонити ОСОБА_4 відчуджувати їх, передавати іншим особам; 3) надавати речові докази слідчому, прокурору, суду для проведення необхідних процесуаальних дій за першою вимогою, попередивши останнього про кримінальну відповідальність, передбачену ст.388 КК України.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1