Справа № 202/2810/23
Провадження № 1-кс/202/1680/2023
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
У Х В А Л А

27 лютого 2023 року м. Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора Краматорської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна, яке подане у кримінальному провадженні № 0000223 від 14.02.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2023 року слідчий СВ Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області ОСОБА_4 звернулася з клопотанням, в якому просить накласти арешт на зріз зі шпалер з нашаруванням РБК, змив з нашаруванням РБК з підлоги, ніж з нашаруванням РБК, які було вилучено в ході огляду місця подій за адресою: АДРЕСА_1 , а також джинси сині зі слідами РБК, куртку сіру зі слідами РБК, куртку статутного зразка ЗСУ зі слідами РБК, піксель зі слідами РБК, які було вилучено 14.02.2023 в порядку ст. 208 КПК України.

Ухвалою Індустріального районного суду міста Дніпропетровська від 17 лютого 2023 року зазначене клопотання було повернуто прокурору для усунення недоліків.

23 лютого 2023 року прокурором ОСОБА_3 було подано клопотання про арешт майна після усунення недоліків.

У своєму клопотанні прокурор зазначає, що СВ Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000223 від 14.02.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

Так, 14.02.2023 року до чергової частини Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області надійшло повідомлення про те, що за адресою: АДРЕСА_1 виявлено труп ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з ознаками насильницької смерті.

Під час огляду 14.02.2023 року старшим слідчим СВ Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області ОСОБА_4 у приміщені квартири АДРЕСА_2 було виявлено та вилучено: зріз зі шпалер з нашаруванням РБК, змив з нашаруванням РБК з підлоги, зріз тканини з плямою РБК, ніж з нашаруванням РБК.

Також під час затримання в порядку статті 208 КПК України у ОСОБА_6 було вилучено: джинси сині зі слідами РБК, куртку сіру зі слідами РБК, куртку статутного зразка ЗСУ зі слідами РБК.

Вказані речі і предмети були визнані речовими доказами.

Отже, посилаючись на ризик приховування, пошкодження, знищення, перетворення, відчуження цих речових доказів, а також для забезпечення проведення експертиз прокурор просить відповідно до статті 170 КПК України накласти арешт шляхом заборони розпорядження та користування на зріз зі шпалер з нашаруванням РБК, змив з нашаруванням РБК з підлоги, зріз тканини з нашаруванням РБК, ніж з нашаруванням РБК, які було вилучено в ході огляду місце подій за адресою: АДРЕСА_1 , а також джинси сині зі слідами РБК, куртку сіру зі слідами РБК, куртку статутного зразка ЗСУ зі слідами РБК, які перебувають на зберіганні в СВ Краматорського РУП ГУНП в Донецькі області.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, приходить до висновку, що дане клопотання підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного:

Слідчим суддею встановлено, що СВ Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000223 від 14.02.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

З матеріалів клопотання прокурора вбачається, що 14.02.2023 року під час проведення огляду в квартирі АДРЕСА_2 було виявлено та вилучено: зріз зі шпалер з нашаруванням РБК, змив з нашаруванням РБК з підлоги, зріз тканини з нашаруванням РБК, ніж з нашаруванням РБК.

Крім того, у затриманого в порядку ст. 208 КПК України ОСОБА_6 було вилучено джинси сині зі слідами РБК, куртку сіру зі слідами РБК, куртку статутного зразка ЗСУ зі слідами РБК, піксель зі слідами РБК.

Постановою слідчого вказані речі визнані речовими доказами.

Розглядаючи клопотання прокурора про арешт майна, слідчий суддя враховує, що за змістом частини першої статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (частина 3 статті 170 КПК України).

Так, за приписами статті 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

При цьому згідно статті 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження, до яких у тому числі належить арешт майна, застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Статтею 173 КПК України визначено, що слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Згідно з частиною другою статті 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу), розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

У разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна (частина четверта статті 170 КПК України).

Відповідно до частини 11 статті 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Слідчий суддя вважає доведеним, що був вчинений злочин і наявні обґрунтовані підстави вважати, що вилучені під час огляду вищезазначені речі та предмети відповідають критеріям, визначеним статтею 98 КПК України, оскільки ніж міг бути знаряддям злочину, інші речі містять відомості, які, в свою чергу, можуть бути використані як докази факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, зокрема за допомогою експертних досліджень.

Тому, на переконання слідчого судді, на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права та інтереси володільця цих речей і предметів як накладення арешту, з огляду на те, що арешт пов`язаний із здійсненням розслідування особливо тяжкого злочину проти життя і здоров`я особи, арешт носить тимчасовий характер.

Отже, клопотання прокурора можливо задовольнити, наклавши арешт на майно, яке було вилучене 14.02.2023: зріз зі шпалер з нашаруванням речовини бурого кольору, зріз тканини з нашаруванням речовини бурого кольору, ніж з нашаруванням речовини бурого кольору, а також джинси сині зі слідами речовини бурого кольору, куртку сіру зі слідами речовини бурого кольору, куртку статутного зразка ЗСУ зі слідами речовини бурого кольору - шляхом заборони розпорядження та користування таким майном.

Щодо накладення арешту на змив речовини з підлоги, то в цій частині клопотання прокурора задоволенню не підлягає, оскільки такий змив був отриманий стороною обвинувачення під час проведення слідчої дії, тобто створений самою стороною обвинувачення та не належать будь-яким іншим особам, не є тимчасово вилученим майном у розумінні статті 167 КПК України, на яке відповідно до статті 170 КПК України може бути накладений арешт, а долучається до матеріалів кримінального провадження та зберігаються у кримінальному провадженні як речові докази з метою їх послідуючого експертного дослідження.

Існування будь-якого ризику, передбаченого статтею 170 КПК України, щодо цих речей прокурором не доведено.

Слідчий суддя вважає, що в разі дотримання вимог процесуального закону щодо порядку вилучення та визнання речовими доказами вищевказаний змив може зберігатися та використовуватися стороною обвинувачення як речовий доказ без накладення арешту.

Керуючись ст. ст. 131-132, 170-173, 369-372 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора задовольнити частково.

Накласти арешт шляхом заборони розпорядження та користування на майно, яке було вилучене під час огляду 14.02.2023 за адресою: АДРЕСА_3 , а саме: зріз зі шпалер з нашаруванням речовини бурого кольору, зріз тканини з нашаруванням речовини бурого кольору, ніж з нашаруванням речовини бурого кольору, а також речі, вилучені у ОСОБА_6 : джинси сині зі слідами речовини бурого кольору, куртку сіру зі слідами речовини бурого кольору, куртку статутного зразка ЗСУ зі слідами речовини бурого кольору.

В іншій частині клопотання відмовити.

Роз`яснити, що відповідно до статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів.

Слідчий суддя ОСОБА_1