Справа № 463/6216/22 Головуючий у 1 інстанції: ОСОБА_1
Провадження № 11-сс/811/819/22 Доповідач: ОСОБА_2
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 жовтня 2022 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Львівського апеляційного суду в складі:

головуючого - судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові, в режимі відеоконференції, апеляційні скарги захисника підозрюваного ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7 та прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді Личаківського районного суду м.Львова від 08 вересня 2022 року про застосування до ОСОБА_6 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого за ч.5 ст.191КК України, запобіжного заходу у вигляді застави,

за участю:

прокурора ОСОБА_8 ,

підозрюваного ОСОБА_6 ,

захисника - адвоката ОСОБА_7 ,.

встановила :

Ухвалою слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова від 08.09.2022 року задоволено частково клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах першого відділу Управління з розслідування кримінальних правопорушень у сфері службової діяльності Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_9 , погоджене прокурором другого відділу організації процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів органами безпеки Офісу Генерального прокурора ОСОБА_8 та застосовано до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді застави.

Визначено підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу в розмірі 500 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 1300000,00 грн. (один мільйон триста тисяч гривень нуль копійок).

Роз`яснено підозрюваному ОСОБА_6 , що не пізніше п`яти днів з дня застосування до нього запобіжного заходу у вигляді застави він зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду.

Застава може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

Покладено на ОСОБА_6 наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, прокурора, слідчого судді, суду, а в разі неможливості з`явитися через поважні причини - завчасно повідомляти про це посадову особу або орган, що здійснив виклик;
- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, зокрема міста Києва, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;
- утримуватися від спілкування із свідками та іншими підозрюваними у кримінальному провадженні;
- носити електронний засіб контролю.
Строк дії ухвали в частині покладених обов`язків становить з моменту проголошення ухвали суду 08 вересня 2022 року до 22 жовтня 2022 року включно.
Таке своє рішення слідчий суддя мотивував тим, що прокурором не доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти зазначеним у клопотанні слідчого ризикам в діях підозрюваного ОСОБА_6 .

На дану ухвалу слідчого судді захисник підозрюваного ОСОБА_6 адвокат ОСОБА_7 та прокурор Офісу Генерального прокурора ОСОБА_8 подали апеляційні скарги.

В своїй апеляційній скарзі захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_7 просить скасувати оскаржувану ухвалу слідчого судді та відмовити повністю у задоволенні клопотання слідчого ОСОБА_9 про застосування запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_6 .

В обґрунтуванні апеляційних вимог адвокат ОСОБА_7 покликається на те, що оскаржувана ухвала не відповідає вимогам ст. 370 КПК України, і прийнята з істотними порушення вимог кримінального процесуального закону та підлягає скасуванню.
Стверджує, що обрана міра запобіжного заходу не адекватна особі підозрюваного, обґрунтованості підозри та тим ризикам кримінального провадження на які послався слідчий у клопотанні.
Зазначає, що слідчий суддя визначив та застосував непомірний для підозрюваного розмір застави, недотримався принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави, недотримався практики Європейського суду з прав людини про обрання запобіжних заходів.
Стверджує, що слідчим суддею не обґрунтовано суму визначення верхньої межі розміру застави (в розмірі 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб) для усунення ризиків кримінального провадження.
Звертає увагу на те, що слідчим суддею не враховано теперішній (актуальний) матеріальний стан ОСОБА_6 , відсутність у власності нерухомого майна, вартісного рухомого майна, а єдиним доходом на сьогодні є заробітна плата розмір якої за 4 роки (з січня 2019 року) складає лише 918 000 грн. (довідка надавалася в суді першої інстанції), наявність на утриманні у ОСОБА_6 4 осіб (колишньої дружини; дочки, яка є вдовою; 2 неповнолітніх онуків - документи на підтвердження цих обставин надавалися в суді першої інстанції), судом 1 інстанції не враховано, що підозра складена від імені одного слідчого, а підписана іншим, що процесуально унеможливлює визнання її обґрунтованою. Апелянт зазначає, що слідчим суддею також не враховано, що ні в підозрі, ні в судовому засіданні прокурор не зміг пояснити в якому саме злочині підозрюється ОСОБА_6 , оскільки в повідомленні про підозру зазначено, що злочин інкримінується ОСОБА_6 в редакції Закону на момент вчинення злочину. Однак в тексті повідомлення про підозру зазначено період вчинення злочину з 2009 по 2016 роки, тоді як в той час діяло 4 різних реакції ст. 191 КК України.
Крім цього, апелянт вважає, що слідчим суддею у прийнятому рішенні необгрунтовано наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.
Прокурор Офісу Генерального прокурора ОСОБА_8 у своїй апеляційній скарзі просить дану ухвалу слідчого судді скасувати,постановити нову ухвалу, якою задовольнити клопотання слідчого та обрати підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Києва, зареєстрованому та проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , громадянину України, з вищою освітою, не судимому, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування, тобто до 22 жовтня 2022 року.
У порядку ч. 3 ст. 183, абз. 4 ч. 5 ст. 182 КПК України, визначити підозрюваному заставу у розмірі, що перевищує 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме у розмірі 161 774 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 420 612 400 гривень, поклавши у разі внесення застави на підозрюваного ОСОБА_6 наступні процесуальні обов`язки: прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, прокурора, слідчого судді, суду, а в разі неможливості з`явитися через поважні причини - завчасно повідомляти про це посадову особу або орган, що здійснив виклик; не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, зокрема міста Києва, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; утримуватися від спілкування із свідками та іншими підозрюваними у кримінальному провадженні; носити електронний засіб контролю.

В обґрунтуванні апеляційних вимог прокурор ОСОБА_8 покликається на те, що ухвала слідчого судді від 08.09.2022 підлягає скасуванню, оскільки є незаконною і необгрунтованою, прийнятою з істотним порушенням вимог КПК України, а висновки суду не відповідають фактичним обставинам справи.

Зазначає, що ОСОБА_6 , підозрюється у вчиненні розтрати та заволодіння чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, за попередньою змовою групою осіб, в особливо великих розмірах, тобто у кримінальному правопорушенні, передбаченому ч. 5 ст. 191 КК України (в редакції Закону, яка діяла на час вчинення кримінального правопорушення). Посилається на те, що слідчий суддя під час розгляду клопотання слідчого встановив та при винесенні відповідної ухвали зазначив, що прокурором доведено наявність в діях підозрюваного ризиків передбачених ст, 177 КІІК України, зокрема, що підозрюваний, перебуваючи на волі, може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, спотворити або сховані будь яку із речей, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно виливати па потерпілого, інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншими чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється. Зазначені ризики є суттєвими і їхньому настанню неможливо запобігти у разі застосування до ОСОБА_6 будь-яких інших запобіжних заходів. Стверджує, що стороною обвинувачення також враховано міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини й утриманців, наявність постійного місця роботи, відсутність судимостей, репутацію підозрюваного, стан здоров`я, майновий стан тощо. Стверджує, що майновий стан підозрюваного ОСОБА_6 може слугувати фінансовим інструментом для: ефективного переховування від органів досудового розслідування; незаконного впливу на свідків, експертів, спеціалістів у кримінальному провадженні; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином; вчинення іншого кримінального правопорушення. Звертає увагу, що загальна сума грошових коштів, якими заволодів ОСОБА_6 у співучасті з іншими особами, становить 420 614 351,43 грн., що згідно п. 4 примітки 1 до статті 185 КК України є особливо великим розміром. Загальна сума збитків встановлена у кримінальному провадженні, заподіяна в результаті вищевказаних операцій ПАТ КБ «ЄВРОБАНК» з цінними паперами та об`єктами нерухомого майна документально підтверджуються в сумі 420 614 351,43 грн., отже, розмір застави визначений судом щонайменше повинен бути не менше нанесених потерпілому збитків, а тому застава у межах, передбачених ст. 182 КПК для особливо тяжких злочинів, не зможе забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не здатна запобігти встановленим ризикам. Вважає, що підозрюваному слід визначити розмір застави, який забезпечить виконання ним, передбачених КПК України обов`язків та належну процесуальну поведінку, і який повинен складати не менше 161 774 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 420 612 400 гривень.

Стверджує, що враховуючи викладене, тяжкість та специфіку кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 , дані про особу підозрюваного, з метою забезпечення виконання процесуальних обов`язків та запобігання наведеним у клопотанні ризикам, є необхідність обрання підозрюваному ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Заслухавши доповідача, думку прокурора ОСОБА_8 про задоволення своїх апеляційних вимог та відхилення апеляційним вимог сторони захисту, міркування захисника адвоката ОСОБА_7 , підтримане підозрюваним ОСОБА_6 , про задоволення їхньої апеляційної скарги та залишення без задоволення апеляційної скарги прокурора, дослідивши матеріали клопотання та кримінального провадження, колегія суддів дійшла наступного висновку.

Згідно ст. 404 КПК України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.
Відповідно до ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.
Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 цієї статті.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.191 КК України розтрати та заволодінні чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, за попередньою змовою групою осіб, в особливо великих розмірах.
19.09.2016 до ЄРДР за № 0000889 були внесені відомості щодо вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, та за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 367, ч. 3 ст. 365-2, ч. 1 ст. 358, ч. 2 ст. 205-1 КК України.
22.08.2022 року підозрюваному ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.
Обґрунтованість підозри пред`явленої ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, підтверджується зібраними по кримінальному провадженню доказами, а саме: договорами купівлі-продажу цінних паперів; договорами іпотеки нерухомого майна; договорами купівлі-продажу нерухомого майна; матеріалами реєстраційних справ та проспектами емісій цінних паперів юридичних осіб; виписками по рахунках в цінних паперах та виписками руху коштів по рахунках юридичних осіб; виписками по операціям на рахунках у цінних паперах клієнтів Центрального депозитарію з облігаціями підприємства процентними іменними; висновками судових експертиз; протоколами допитів свідків; аналітичною довідкою Департаменту розслідування протиправних діянь Фонду гарантування вкладів фізичних осіб від 21.08.2017 щодо перевірки окремих фінансових операцій ПАТ КБ «ЄВРОБАНК»; рецензією Фонду державного майна України, відповідно до якої звіт ТОВ «Укрекспертиза» від 10.02.2016 про незалежну оцінку нежитлових приміщень та іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.
З матеріалів справи вбачається, що під час розгляду даного клопотання слідчий суддя вірно встановив, що надані слідчим та прокурором докази доводять обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 191 КК України однак не в повній мірі довів необхідність застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під варто.

Відповідно рішення про застосування до ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді застави постановлене з дотриманням вимог ст.ст. 177, 178 КПК України.

Застава забезпечує виконання підозрюваним не лише покладених судом обов`язків, що передбачені ч. 5 ст. 194 КПК, а обов`язків, покладених на підозрюваного процесуальним законом. Обов`язки підозрюваного визначені в ч. 7 ст. 42 КПК, зокрема, це прибувати за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду. Ці обов`язки покладаються на підозрюваного, виходячи з його процесуального статусу - статусу підозрюваного. Строк дії цих обов`язків співпадає з часом перебування особи у статусі підозрюваного та їх виконання не залежить від застосування до підозрюваного запобіжного заходу (крім обов`язків, передбачених п. 2 ч.7 ст. 42 КПК). Відповідно до ч. 8 ст. 182 КПК неявка належним чином повідомленого підозрюваного за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин або порушення інших покладених на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язків є окремими підставами для звернення застави в дохід держави.

Слідчий суддя дійшов переконання про наявність в діях підозрюваного ризиків передбачених ст.177 КПК України, а саме того, що такий може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, впливати на свідків, інших учасників у кримінальному провадженні, вчинити інші кримінальні правопорушення та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Поряд з цим суд першої інстанції вважав за необхідне зазначити про те, що не може вважатися ризиком у відповідності до положень ст.177 КПК України, наявним в діях підозрюваного, не встановлення ще усіх обставини, що мають значення для досудового розслідування, та усіх осіб, можливо причетних до вчинення розслідуваного кримінального правопорушення.
Вирішуючи питання про застосування до підозрюваного ОСОБА_6 відповідного виду запобіжного заходу суд виходить з того, що останній підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке належить до категорії особливо тяжких та за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі до 12 років. В його діях наявні ризики, передбачені ст.177 КПК України. Поряд з наявністю обґрунтованої підозри та ризиків в діях підозрюваного суд першої інстанції вважав недоведеним прокурором у відповідності до вимог ч.1 ст.183 КПК України необхідності застосування до підозрюваного виняткового та найжорсткішого за своєю суттю запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки прокурором не доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти зазначеним ризикам. Відповідно з врахуванням наявності у підозрюваного місця роботи, позитивної характеристики, міцних соціальних зв`язків (має колишню дружину, з якою підтримує зв`язок; повнолітню доньку, онуків), тяжких захворювань, які потребують високваліфікованої та дороговарстісної постійної медичної допомоги, значні витрати підозрюваного на придбання ліків для колишньої дружини, яка хворіє на тяжку форму цукрового діабету, тому суд з метою забезпечення права підозрюваного на отримання належної медичної допомоги, яку в СІЗО отримати не зможе, вважав за можливе застосовуючи до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді застави з покладенням відповідних обов`язків на строк 60 днів. Крім того, суд вважає за необхідне визначити у відповідності до абзацу 4 ч.5 ст.182 КПК України підозрюваному відповідний розмір застави. При визначенні розміру застави слідчий суддя врахував положення ч.4 ст.182 КПК України, а також відповідні висновки ЄСПЛ, надані при розгляді справи «Істоміна проти України».
Колегія суддів погоджується з вище зазначеними висновками слідчого судді при цьому звертає увагу учасників процесу на те, що на цьому етапі провадження слідчий суддя не вирішує ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення. А на підставі оцінки сукупності отриманих відомостей лише визначає, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою (за стандартом обґрунтованої підозри ) для застосування запобіжного заходу. Наявність обґрунтованої підозри є умовою законності застосування запобіжного заходу.

Колегія суддів вважає, що прокурором доведено існування ризиків, однак не доведено доказів для застосування до ОСОБА_6 виключної міри запобіжного заходжу у виді тримання під вартою.

Частиною 4 ст. 182 КПК України встановлено, що розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбаченихст.177 КПК України. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Крім того, виходячи з прецедентної практики Європейського суду з прав людини, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь яким чином перешкоджати становленню істини у кримінальному провадженні.
Згідно положень ч. 5 ст. 182 КПК України у виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.
Покликання апелянта на необхідність збільшення підозрюваному ОСОБА_6 суди застави, оскільки на переконання органів досудового розслідування від можливих дій ОСОБА_10 сума збитку становить 420 612 400 гривень (що становить 161774 прожиткових мінімумів для працездатних осіб), є передчасним і в суді апеляційної інстанції встановлено, що застава за ОСОБА_6 вже внесена.

Покликання апелянта на незаконність та необґрунтованість ухвали слідчого судді не знайшли підтвердження в суді апеляційної інстанції.

Апеляційні вимоги прокурора не спростовують правильність прийнятого слідчим суддею рішення.

На даний час досудове слідство триває, яке в подальшому, на підставі оцінки сукупності отриманих відомостей, визначить питання щодо причетності/непричетності особи до вчинення даного кримінального правопорушення.

Колегія суддів при перевірці матеріалів кримінального провадження та прийнятого рішення не виявила допущених істотних порушень вимог КПК України чи неправильного застосування кримінального закону, на які покликається апелянт, які б тягнули за собою скасування чи зміну даного рішення.

Враховуючи зазначене вище, колегія суддів апеляційного суду підстав для задоволення апеляційної скарги не вбачає та залишає оскаржувану ухвалу слідчого судді без змін.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 405, 407, 419, 422 КПК України, колегія суддів, -

постановила:

Апеляційні скарги захисника підозрюваного ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7 та прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_8 - залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Личаківського районного суду м.Львова від 08 вересня 2022 року про застосування підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжного заходу у вигляді застави в розмірі 500 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 1 300 000,00 грн. (один мільйон триста тисяч гривень нуль копійок) з покладенням відповідних обов`язків, строком з 08 вересня 2022 року до 22 жовтня 2022 року включно залишити без змін.

Ухвала апеляційного суду оскарженню не підлягає.

Головуючий:

Судді: