Справа № 638/5158/22
Провадження № 1-кп/638/897/23
У Х В А Л А

іменем України

01 лютого 2023 року Дзержинський районний суд міста Харкова у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

обвинувачених ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 ,

перекладача ОСОБА_12 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду матеріали по кримінальному провадженню, внесеному до ЄРДР за № 0000042 від 10.01.2021, стосовно

ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харкова, українця, громадянина України раніше судимого, зареєстрованого та такого, що мешкає за адресою АДРЕСА_1 , у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3,5 ст. 185 КК України,-

ОСОБА_9 ІНФОРМАЦІЯ_2 уродженця м. Батумі республіка Грузія, громадянина України. раніше судимого, зареєстрованого та такого, що мешкає за адресою АДРЕСА_2 у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3,5 ст. 185 КК України,-

ОСОБА_10 ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженця м. Харкова, громадянина України, який зареєстрований за адресою АДРЕСА_3 , фактично мешкає за адресою АДРЕСА_4 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 185 КК України,-

ОСОБА_11 ІНФОРМАЦІЯ_4 , уродженця м. Харкова, громадянина України, зареєстрованого та такого, що мешкає за адресою АДРЕСА_5 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України,-

встановив:

В провадженні Дзержинського районного суду міста Харкова перебуває вказане вище кримінальне провадження відносно вказаних осіб.

До обвинуваченого ОСОБА_8 , ухвалою Дзержинського районного суду міста Харкова від 21 вересня 2022 року, обирався запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Строк дії запобіжного заходу до 12 лютого 2023 року.

До обвинуваченого ОСОБА_11 , ухвалою Дзержинського районного суду міста Харкова від 21 вересня 2022 року, обирався запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Строк дії запобіжного заходу до 12 лютого 2023 року.

Під час судового засідання 01 лютого 2023 року прокурор ОСОБА_3 заявив клопотання про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинувачених ОСОБА_8 та стосовно ОСОБА_11 . Клопотання обґрунтовані тим, що в ході обрання запобіжного заходу на досудовому слідстві, відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України встановлено наявність ризиків, передбачених п. 1,3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, і в обґрунтування продовження застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_8 , ОСОБА_11 покладається необхідність запобігання подальшим спробам переховуватись від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, впливати на потерпілих, перешкоджатимуть встановленню істини по справі, вказані ризики не зникли і на цей час та продовжують бути. Розмір застави визначено, як 198480,00 гривень.

Під час розгляду клопотань прокурор наполягав на задоволенні клопотань заявлених ним, вказав, що ризики не зникли, як ОСОБА_8 так і ОСОБА_11 можуть продовжити злочинну діяльність, уникнути від явок до суду, впливати на свідків та потерпілу.

Потерпілі у судове засідання не з`явились. Повідомлялись належним чином. Від всіх потерпілих надійшли заяви про розгляд справи за їх відсутності.

Обвинувачений ОСОБА_8 повідомив, що заперечує проти вказаного клопотання. Просив відмовити у задоволенні клопотань щодо нього та щодо ОСОБА_11 щодо продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Обвинувачений ОСОБА_11 повідомив, що заперечує проти вказаного клопотання, просив суд змінити вказаний запобіжний захід. Вказав, що не буде порушувати порядок явки до суду та вказав, що має можливість влаштуватися на роботу та відшкодовувати позовні вимоги.

Обвинувачені ОСОБА_9 та ОСОБА_10 заперечували проти вказаного клопотання.

Захисник ОСОБА_4 просив відмовити у задоволенні клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_8 , вказав, що клопотання не обґрунтоване, не надано доказів на його підтвердження, ризики не доведені, а також зазначив, що прокурор змінив вид запобіжного заходу та збільшив розмір застави.

Захисник ОСОБА_5 просила відмовити у задоволенні клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_8 та ОСОБА_11 . Захисник ОСОБА_6 при вирішенні вказаних клопотань просив відмовити у їх задоволенні.

Захисник ОСОБА_7 просив відмовити у задоволенні клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_11 , вказав, що клопотання не обґрунтоване, не надано доказів на його підтвердження, ризики не доведені.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу судом враховується практика Європейського суду з прав людини, зокрема, рішення «Лабіта проти Італії», згідно якого, тримання під вартою є виправданим у певному випадку, лише якщо конкретні ознаки розкривають наявність публічного інтересу, що переважає, попри презумпцію невинуватості, над повагою до особистої свободи.

Суди повинні розглядати всі обставини, що дають підстави ствердити наявність публічного інтересу, який би виправдав виняток із загальної норми про повагу до свободи людини. Такими ознаками є тяжкість , багатоепізодійна злочинна діяльність та підвищена суспільна небезпечність інкримінованого обвинуваченим злочину, наявна можливість ухилення від явки до суду.

При цьому суд зазначає, що тяжкість покарання, що загрожує, не є основною чи безпосередньою підставою для тримання під вартою, а оцінюється в сукупності з наявними ризиками, передбаченими ст. 177 КПК України.

Клопотання щодо ОСОБА_8 :

Розглядаючи можливість альтернативних запобіжних заходів, з урахуванням вищенаведених ознак, суд вважає їх такими, що не здатні забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого, тобто застосування більш м`яких запобіжних заходів до обвинуваченого на даний час неможливе, ризики, які виправдовують тримання особи під вартою, не зменшилися.

Висновок суду щодо необхідності продовження строку тримання обвинуваченого під вартою ґрунтується на вищевикладених обставинах, які свідчать про те, що не зменшилися раніше заявлені ризики, які виправдовують тримання особи під вартою.

При цьому суд звертає увагу на те, що ухвали слідчого судді про обрання запобіжного заходу обвинуваченим під час досудового розслідування на теперішній час не змінені та не скасовані в апеляційному порядку у встановлений КПК України спосіб і строк.

За таких обставин суд вважає, що на теперішній час ризики, передбачені ст. 177 КПК України, з урахуванням вищенаведених позицій Європейського суду з прав людини, які були враховані слідчим суддями Київського районного суду м. Харкова як при обранні запобіжного заходу, так і при продовженні строків тримання під вартою обвинуваченому під час проведення досудового розслідування, не змінились, тому на теперішній час достатніх підстав для заміни або скасування раніше обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, судом не вбачається.

Суд звертає увагу на те, що ОСОБА_8 може переховуватись від органів суду, чинити перепони встановленню істини під час судового слідства, а також, знаходячись на свободі може продовжувати свою злочинну діяльність. Також зазначене свідчить і про неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.

При вирішенні питання щодо продовження дії запобіжного заходу суд також враховує вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується, вік та стан здоров`я обвинуваченого, міцність соціальних зв`язків обвинуваченого в місті його постійного проживання у тому числі наявність у нього родини та утриманців, наявність у обвинуваченого постійного міста роботи, репутацію обвинуваченого, майновий стану обвинуваченого, наявність чи відсутність судимостей у обвинуваченого, дотримання обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися раніше, розмір майнової шкоди у завданні якої обвинувачується особа, вагомість наявних доказів, якими обґрунтовується відповідні обставини.

Під час розгляду клопотання судом вивчена можливість щодо не продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Однак, враховуючи існування ризиків, передбачених п.1. п.5. ч.1 ст. 177 КПК України та оцінюючи сукупність обставин, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення ОСОБА_8 кримінальних правопорушень, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого обвинувачується, ті обставини, що обвинувачений ОСОБА_8 до затримання офіційно працював, має неповнолітню дитину, неодноразово засуджений, відбував покарання в установах позбавлення волі, тому зважаючи на це, може переховуватися від суду, застосування більш м`яких запобіжних заходів неможливе, а тому суд обирає для ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Вказаний висновок ґрунтується на вищевикладених обставинах, що свідчать про не зменшення заявлених ризиків та виправдовують тримання особи під вартою. Вказані ризики- є реальними та триваючими, вони виключають можливість заміни запобіжного заходу щодо обвинуваченого, а альтернативні запобіжні заходи не забезпечать достатній рівень гарантій належної процесуальної поведінки обвинуваченого.

Стосовно розміру застави суд зазначає, що первинний розмір застави у розмірі 198480,00 гривень, ухвалою Київського районного суду міста Харкова від 27 липня 2022 року по даному кримінальному провадженню стосовно ОСОБА_8 був зменшений до 124050,00 гривень.

Клопотання щодо ОСОБА_11 .

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України. Метою запобіжного заходу у виді тримання під вартою є запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється особа.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справі «Феррарі - Браво проти Італії» не можна ставити питання про те, що арешт є виправданим лише тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, оскільки це є завданням органів досудового розслідування (попереднього слідства).

Також, Європейський суд з прав людини у справі «Фокс, Кембел і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Практика Європейського суду з прав людини свідчить про те, що суд своїм рішенням має забезпечити не лише права підозрюваних, але і високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що саме по собі вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

У якості ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, прокурором зазначено, що ОСОБА_11 може переховуватися від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, незаконно впливати на потерпілих, свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Зазначені факти, на думку судді, підтверджені, оскільки ОСОБА_11 обвинувачується у вчиненні тяжких злочинів, окрім того неодноразово засуджувався, відбував покарання в установах позбавлення волі, тому зважаючи на це, може переховуватися від суду.

Вказані обставини свідчать про зухвале ігнорування ОСОБА_11 правопорядку, загально прийнятних норм поведінки, що свідчить про наявність ризику вчинення інших кримінальних правопорушень, а також чинення перешкод кримінальному провадженню з метою уникнення покарання за вчинення тяжкого злочину та можливості переховування від суду, в разі застосування до нього більш м`якого запобіжного заходу, а також про можливість впливати на потерпілих та свідків.

Аналізуючи наведене, а також дані про особу ОСОБА_11 , суд приходить до висновку, що інші більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти ризикам, а також не зможуть забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, тому у відношенні ОСОБА_11 необхідно обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Зі змісту КПК України вбачається, що перевірка обґрунтованості підозри під час досудового розслідування по кримінальному провадженню при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, а також продовження строків тримання під вартою під час досудового розслідування в повному обсязі покладається виключно на слідчого суддю, що постановляє відповідні ухвали.

А питання про те, чи мало місце діяння, у вчиненні якого обвинувачується особа, чи містить це діяння склад кримінального правопорушення і якою статтею закону України про кримінальну відповідальність він передбачений; чи винен обвинувачений у вчиненні цього кримінального правопорушення та чи підлягає обвинувачений покаранню за вчинене ним кримінальне правопорушення під час судового розгляду кримінального провадження вирішуються судом тільки при ухваленні вироку, відповідно до ст. 368 КПК України.

Таким чином, враховуючи існування ризиків, з метою забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_11 покладених на нього обов`язків, а також запобігання спробам переховування від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків, з урахуванням вказаних ризиків, сукупності обставин, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує йому в разі визнання винним у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого обвинувачується, даних про особу обвинуваченого, суд приходить до висновку про наявність підстав для застосування відносно ОСОБА_11 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Стосовно розміру застави суд зазначає, що первинний розмір застави у розмірі 198480,00 гривень, ухвалою Київського районного суду міста Харкова від 27 липня 2022 року по даному кримінальному провадженню стосовно ОСОБА_11 був зменшений до 124050,00 гривень.

На підставі викладеного, керуючись, ст.336, 369 КПК України,-

постановив:

Клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_8 задовольнити частково.

Продовжити відносно обвинуваченого ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у Державній установі « Харківський слідчий ізолятор» строком не більше 60 (шістдесяти) днів до 01 квітня 2023 року з розміром застави, визначеним ухвалою Київського районного суду міста Харкова від 27 липня 2022 року у розмірі 124050 (сто двадцять чотири тисячі п`ятдесят) гривень,00 копійок.

Клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_11 задовольнити частково.

Продовжити відносно обвинуваченого ОСОБА_11 ІНФОРМАЦІЯ_4 , строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у Державній установі « Харківський слідчий ізолятор» строком не більше 60 (шістдесяти) днів до 01 квітня 2023 року з розміром застави, визначеним ухвалою Київського районного суду міста Харкова від 27 липня 2022 року у розмірі 124050 (сто двадцять чотири тисячі п`ятдесят) гривень,00 копійок.

В іншій частині в задоволенні клопотання відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду в порядку передбаченому главою 18 КПК України.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Повний текст ухвали складено та проголошено 01.02.2023 року.

Суддя ОСОБА_13 .