УХВАЛА

Справа № 495/8465/22

Номер провадження 1-кп/495/260/2023

16 березня 2023 рокум. Білгород-Дністровський

Білгород-Дністровський міськрайонний суд Одеської області у складі:

головуючої судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання- ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду м. Білгород-Дністровський клопотання прокурора Білгород-Дністровської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_3 про продовження міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому по кримінальному провадженню внесеному до ЄРДР за № 000883 від 27 липня 2022 року за обвинуваченням :

ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 307 КК України.

сторони кримінального провадження:

прокурор Білгород-Дністровської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_3

обвинувачений ОСОБА_4

захисник ОСОБА_5 інтересах обвинуваченого ОСОБА_4

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області знаходиься обвинувальний акт у кримінальному провадженні, зареєстрованому в ЄРДР за № 000883 від 27 липня 2022 року за обвинуваченням : ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 307 КК України.

До Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від прокурора ОСОБА_3 надійшло клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , підтримане ним в судовому засіданні, яке обґрунтоване тим, що в наявний час ризики, що були підставою для обрання під час досудового слідства такого запобіжного заходу, як тримання під вартою не зникли та не перестали існувати, а судове провадження по розгляду обвинувального акта не розпочато.

Захисник в інтересах обвинуваченого ОСОБА_5 та обвинувачений ОСОБА_4 в підготовчому судовому засіданні фактично не заперечували проти задоволення клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Суд, розглянувши клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 заслухавши обґрунтування прокурора, заперечення обвинуваченого та його захисника дослідивши матеріали кримінального провадження, приходить до наступного висновку:

Відповідно до ст. 331 КПК Украни під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченного.

Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків а також запобігання спробам: переховуватися від суду; знищити або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого обвинуваченого, експерта або спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; або вчинити інше кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується.

Як встановлено у судовому засіданні, ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину за ч. 2 ст. 307 КК України, за який передбачена відповідальність у виді позбавлення волі на строк від шести до десяти років позбавлення волі с конфіскацією майна.

Обґрунтованість підозри на даній стадії кримінального провадження дозволяє прийти до висновку, про наявність підстав для застосування запобіжного заходу. Європейський суд з прав людини в своєму рішенні у справі "Мюррей проти Сполученого Королівства", зазначив що факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, що є завданням наступних етапів кримінального процесу.

Так, враховуючи тяжкість вчиненого злочину, зважаючи на суспільний інтерес у забезпечені швидкого, ефективного та об`єктивного кримінального провадження щодо такої категорії злочинів, суд вважає реальним ризик передбачений в п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу, суд також враховує обставини зазначені в статті 178КПК України, а саме відсутність стійких соціальних зв`язків; тяжкість покарання що загрожує відповідній особі у разі визнання її винуватою, характер вчиненого кримінального правопорушення, що ставиться у обвинувачення, та вік та стан здоров`я, що не перешкоджає застосуванню запобіжного заходу.

Так, відповідно до сформованої Європейським судом з прав людини практики, тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства ("Летельє проти Франції").

Обставин, передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не встановлено.

Зважаючи на положення ч. 3 ст. 183 КПК України, враховуючи особу обвинуваченого, його майновий стан, суд вважає за необхідне визначати розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України у межах передбачених п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України.

У разі внесення застави, покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 обов`язки строком на 2 (два) місяці, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

1) прибувати до суду за кожною вимогою у розумні строки;

2) не відлучатися з Одеської області без дозволу прокурора або суду;

3) повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_4 наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомленим, не з`явився за викликом до суду, без поважних причин не повідомив про причину своєї неявки, або якщо порушила інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Керуючись ст.ст. 331, 132, 176-178, 182-183, 193-194, 196-197, 331, 372 КПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Задовольнити клопотання Білгород-Дністровської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_3 щодо продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 307 КК України.

Продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 у Державній установі «Ізмаїльській слідчій ізолятор» строком на 60 днів, який діє по 15.05. 2023 року включно.

Розмір застави визначений на підставі ухвали Білгород-Дністровського міськрайонного суду міста Одеси від 16 березня 2023 року, як запобіжний захід, достатній для забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_4 обов`язків, передбачених КПК України у розмірі 40 (сорок ) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме: 99 240 (дев`яносто дев`ять тисяч двісті сорок ) гривень.

Обвинувачений ОСОБА_4 або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу на рахунок ТУ ДСА України в Одеській області, з призначенням платежу: застава за обвинуваченого.

Обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави, покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 обов`язки строком на 2 (два) місяці, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

1) прибувати до суду за кожною вимогою у розумні строки;

2) не відлучатися з Одеської області без дозволу прокурора або суду;

3) повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Ухвала в частині продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її оголошення та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до апеляційного суду, а обвинуваченим, який тримається під вартою, - в той же строк з моменту вручення копії ухвали. В іншій частині ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя ОСОБА_1