Єдиний унікальний номер судової справи 201/963/23
Номер провадження 1-кс/201/380/2023
УХВАЛА

Іменем України

31 січня 2023 року м. Дніпро

Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі скаргу ОСОБА_3 на постанову дізнавача СД ВП № 5 Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 від 30.11.2022р. про закриття кримінального провадження № 0000251 від 11.05.2022р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України,

ВСТАНОВИВ:

26.01.2023р. ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська зі скаргою на постанову дізнавача СД ВП № 5 Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 від 30.11.2022р. про закриття кримінального провадження № 0000251 від 11.05.2022р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України.

В обґрунтування скарги зазначив, що кримінальне провадження закрите всупереч положенням ст. 9 КПК України без проведення необхідних слідчих дій, без допиту потерпілого і свідків, про допит яких він подавав клопотання, без з`ясування усіх обставин, а тому постанова слідчого має бути скасована.

27.01.2023р. заявник надав заяву, у якій просив розглянути скаргу за його відсутності, скаргу підтримав в повному обсязі та просив її задовольнити.

Дізнавач в судове засідання не з`явився, про дату, місце та час розгляду скарги був повідомлений належним чином, матеріали кримінального провадження не надав.

Неявка дізнавача, слідчого або прокурора не перешкоджає розгляду скарги, що відповідає положенням ч. 3 ст. 306 КПК України.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали за скаргою, зіставивши доводи скарги з вимогами закону, приходить до висновку про необхідність задоволення скарги, виходячи з такого.

Слідчим суддею встановлено, що у провадженні дізнавача СД ВП № 5 Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області перебувало кримінальне провадження 0000251 від 11.05.2022р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України, розпочате на підставі ухвали Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська.

Постановою дізнавача СД ВП № 5 Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 від 30.11.2022р. закрите кримінальне провадження 0000251 від 11.05.2022р. на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України.

В оскаржуваній постанові йдеться про те, що 11.05.2022 року до ВП №5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області надійшла ухвала Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська за скаргою ОСОБА_3 щодо внесення відомостей до ЄРДР за фактом самовільного, всупереч установленому законом порядку, вчинення дія, правомірність яких оспорюється.

Надалі вказано таке.

Самоправство, тобто самовільне, всупереч установленому законом порядку, вчинення будь-яких дій, правомірність яких оспорюється окремим громадянином або підприємством, установою чи організацією, якщо такими діями була заподіяна значна шкода інтересам громадянина, державним чи громадським інтересам або інтересам власника.

Суспільна небезпечність проступку визначається тим, що він порушує встановлений порядок реалізації громадянами своїх законних або передбачуваних прав, призводить до дезорганізації нормальної діяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування та об`єднань громадян, а також до порушення прав та законних інтересів інших фізичних та юридичних осіб.

З об`єктивної сторони для наявності розглядуваного проступку необхідно встановити сукупність таких трьох ознак: а) самовільне вчинення будь-яких дій; б) оспорювання правомірності цих дій іншими громадянами або юридичною особою (підприємством, установою чи організацією); в) заподіяння такими діями значної шкоди інтересам громадянина, державним чи громадським інтересам або інтересам власника.

Суб`єктивна сторона самоправства характеризується умисною виною. Винний усвідомлює, що самовільно, всупереч установленому законом порядку, вчиняє дії, передбачає, що його дії можуть завдати значної шкоди інтересам громадянина, державним або суспільним інтересам або інтересам власника і бажає або свідомо припускає настання такої шкоди.

Піл час досудового розслідування стало відомо, що з 2008 року ОСОБА_3 перебуває у шлюбі з ОСОБА_5 . З 2010 року. ОСОБА_6 та ОСОБА_5 почали проживати разом за адресою: АДРЕСА_1 , з того часу вони мають спільний бюджет та ведуть спільний побут. Також ОСОБА_7 та ОСОБА_8 мають спільних дітей: ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

ОСОБА_8 продав квартиру за адресою: АДРЕСА_1 . На отримані кошти він з дружиною ОСОБА_5 придбали нову квартиру за адресою: АДРЕСА_2 (квартира перебуває у власності ОСОБА_5 ) та почали мешкати там разом з дітьми. ОСОБА_3 після смерті матері ОСОБА_11 у спадок дісталися золоті прикраси. Крім того, зі сліз потерпілого, його мати неодноразово дарувала його дітям золоті прикраси. Вищевказані золоті прикраси зберігалися у сейфі, який знаходиться у кв. АДРЕСА_3 , також в сейфі зберігалися грошові кошти з продажу за адресою; АДРЕСА_4 (гараж він продав приблизно в 2018 р. за 3000 євро (60000), який він отримав у спадщину від свого батька.

24.09.2022.р допитано в якості свідка ОСОБА_12 , яка є матір`ю ОСОБА_5 , щодо обставин вчинення кримінального проступку. Під час допиту остання повідомила, що ОСОБА_5 та ОСОБА_3 з 2008 року перебувають у шлюбі, мають спільний побут та бюджет. ОСОБА_12 розповіла, що останні три роки її донька та внуки піддавалися моральному тиску, знущанням зі сторони ОСОБА_3 тому ОСОБА_5 не витримала знущань та втекла від чоловіка. Зі слів ОСОБА_12 її донька взяла з собою невелику суму грошових коштів та деякі речі, які були придбані за спільні кошти ОСОБА_3 та ОСОБА_5

30.09.2022р. допитано в якості свідка по відео зв`язку ОСОБА_5 , щодо обставин вчинення кримінального проступку. Остання повідомила, що перебуває за межами України, де саме відмовилась повідомити. З 2008 знаходиться у шлюбі із ОСОБА_3 . Протягом останніх трьох років ОСОБА_5 намагалася розірвати стосунки з ОСОБА_3 . Коли почалася війна з РФ ОСОБА_5 разом з дітьми хотіла виїхати за кордон, але ОСОБА_3 не пускав її, тому вона вирішила сама взяти дітей та поїхати за кордон, щоб діти були в безпеці. Вони тікали від знущань свого чоловіка ОСОБА_3 . ОСОБА_5 з сім`єю проживали за адресою: АДРЕСА_2 . ОСОБА_3 працював таксистом ня своєму автомобілі. ОСОБА_7 в м. Дніпрі консультувала людей з нумерології. Як повідомила ОСОБА_5 , 11.03.2022р. приблизно о 06.00 год. ОСОБА_3 поїхав з дому, в цей час ОСОБА_5 швидко зібрала документи дітей та свої документи та деякі речі, після чого поїхали з дому. Вона взяла з собою грошові кошти, яких вистачило тільки на дорогу. Мати чоловіка ОСОБА_3 подарувала внукам золоті ланцюжки, які в момент втечі з дому були одягнуті на дітях. А хрестики, які були на дітях це подарунок кумів. Ноутбук «Леново» вона взяла з собою, діти використовують його в навчанні. Син займався музикою, грав на саксофоні. Під час від`їзду він взяв саксофон з собою.

ОСОБА_5 подала заяву про розірвання шлюбу з ОСОБА_3 одразу після втечі до Кіровського районного суду м. Дніпропетровська. У Кіровському районному суді м. Дніпропетровська є справа № 203/1130/22 про розірвання шлюбу.

Було направлено запити до Головного центру обробки спеціальної інформації центральної підсистеми ГАІС «ГАРТ» Державної прикордонної служби України, щодо отримання інформації про перетин кордону України ОСОБА_5 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 . Стало відомо, що 12.03.2022р. Штепа Серафим та Штепа Єлисей перетнули кордон України, пункт пропуску «Смільниця» та перебувають за межами України.

Дізнавач дійшов висновку, що відносини, які виникли між ОСОБА_3 і ОСОБА_5 є сімейними, належать до цивільно-правових, регулюються цивільним законодавством, тому закрив провадження у зв`язку відсутністю складу кримінального правопорушення на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України.

Суддя слідчий зазначає, що завданнями кримінального провадження, відповідно до ст. 2 КПК України, є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу та щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

На підставі ч. 2 ст. 9 КПК України керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно та неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Згідно з ч. 1 ст. 92 КПК України обов`язок доказування обставин, передбачених ст. 91 цього Кодексу, за винятком випадків, передбачених частиною другою цієї статті, покладається на слідчого, прокурора та, в установлених випадках, - на потерпілого.

Статтею 93 КПК України встановлено, що сторона обвинувачення здійснює збирання доказів шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій, витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, службових та фізичних осіб речей, документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій та актів перевірок, проведення інших процесуальних дій, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 94 КПК України слідчий за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінює кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

У свою чергу, слідчий, прокурор під час досудового розслідування, зобов`язаний детально та всебічно перевірити доводи особи, що подала таку заяву.

Зокрема, якщо слідчим закрито провадження за відсутністю в діях особи складу злочину чи самої події, то він має звернути увагу на те, що б така постанова у обов`язковому порядку містила детальний виклад обставин, за яких заявник вважав, що особою (особами) вчинено злочин, а у разі, якщо особі (особам) ставилося в вину декілька протиправних діянь, які підпадають під ознаки різних статей кримінального закону, то чи містить вона висновки щодо відсутності вини особи (осіб) у вчиненні кожного з них.

Практика Європейського суду з прав людини щодо проведення ефективного офіційного розслідування кримінальних справ є сталою та вказує на те, що згідно з мінімальними критеріями ефективності, які Суд визначив у своїй практиці, таке розслідування має бути незалежним, безстороннім і підлягати громадському контролю, а компетентні органи повинні діяти зі зразковою ретельністю та оперативністю. Розслідування … має бути ретельним. Це означає, що органи влади завжди повинні добросовісно намагатись з`ясувати, що трапилось, і не покладатися на поспішні та необґрунтовані висновки для закриття кримінальної справи або використовувати такі висновки як підставу для своїх рішень. Вони повинні вживати усіх розумних і доступних їм заходів для забезпечення збирання доказів, що стосуються події, включаючи, зокрема, показання свідків та висновки судових експертиз тощо. Будь-який недолік розслідування, який підриває його здатність встановлення причини … або винних осіб, створюватиме небезпеку недотримання цього стандарту (див. рішення у справі «Мута проти України», «Карабет та інші проти України»).

А в рішенні ЄСПЛ у справі «Бучинська проти України» Суд констатував факт того, що не може дійти висновку, що органи влади зробили усе від них залежне для забезпечення оперативного та всебічного вжиття заходів для збору доказів, встановлення місцезнаходження та притягнення до відповідальності винних (див. рішення у справі «Бучинська проти України» заява № 35493/10 від 30.04.2015, п. 49), бо за потреби зростаючих високих стандартів у сфері захисту прав людини та основоположних свобод, неминуче вимагається більша рішучість при оцінці порушень основоположних цінностей демократичного суспільства (див. рішення у справі «Сельмуні проти Франції, заява № 235803/94, параграф 95, «Нечипорук і Йонкало проти України», заява № 42310/04, параграфи 148, 149), оскільки тягар доведення можна покласти на органи влади, адже саме вони мають надати задовільні та переконливі пояснення (див. рішення у справі «Салман проти Туреччини, заява № 21986/93, п. 100, «Нечипорук і Йонкало проти України», заява № 42310/04, параграф 150).

Відповідно до вимог п. 2 ч. 5 ст. 110 КПК України, постанова слідчого повинна бути вмотивованою та містити відомості про зміст обставин, які є підставами для прийняття постанови, мотиви прийняття постанови, їх обґрунтування та посилання на положення КПК України, однак дані вимоги кримінально процесуального закону слідчим не були виконані, оскільки постанова про закриття кримінального провадження не містить мотивів прийняття такого рішення та їх обґрунтування.

Постанова про закриття кримінального провадження повинна містити достатні відомості, які б свідчили про те, що усім обставинам справи у порядку ст. 94 КПК України було надано необхідну правову оцінку в сукупності, що свідчить про те, що встановлена, на даний час, органом досудового розслідування сукупність доказів, якою обґрунтовуються зроблені ним висновки, не може вважатися такою, що не залишає місце сумнівам, а наявність останніх (сумнівів) не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» (див. рішення від 18.01.1978р. у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» (Ireland v. the United Kingdom), п. 161, Series A заява № 25), який застосовується при оцінці доказів, а такі докази можуть «випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту» (рішення Європейського суду з прав людини, справа «Коробов проти України» № 39598/03 від 21.07.2011р. (ч. 2 ст. 8, ч. 5 ст. 9 КПК України).

В цілому слідчий суддя погоджується із висновком дізнавача про те, що між сторонами склалися спірні цивільно-правові правовідносини щодо права власності на майно, набуте під час шлюбу. Проте, суддя слідчий вважає, що органом досудового розслідування не було дотримано вимог ст. ст. 9, 91, 110 КПК України, оскільки висновки щодо обставин, які обумовлюють закриття провадження у справі були зроблені передчасно, без належної перевірки обставин, зокрема без допиту самого заявника, також поза увагою залишені його клопотання про виклик свідків, не надавши відповідної оцінки цим доказам у всій їх сукупності.

Слідчий суддя вважає за доцільне, з урахуванням принципу диспозитивності (ст. 26 КПК України), не перебираючи на себе дискреційні повноваження слідчого, які передбачають самостійність слідчого у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень забороняється (ч. 5 ст. 40 КПК України), звернути увагу на де-які обставини, що вказують на неповноту слідства, але які не є вичерпними і їх усунення не позначатиме зворотнє.

Приймаючи до уваги вищевикладене, приходжу до висновку, що дізнавачем під час досудового розслідування у кримінальному провадженні не були дотримані вимоги чинного кримінально-процесуального закону щодо всебічності та повноти, що в свою чергу робить необґрунтованою відповідну постанову, яка на підставі цього підлягає скасуванню.

Керуючись ст.ст. 2, 9, 91, 93, 94, 110, 303 - 307 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу ОСОБА_3 на постанову дізнавача СД ВП № 5 Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 від 30.11.2022р. про закриття кримінального провадження № 0000251 від 11.05.2022р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України задовольнити.

Постанову дізнавача СД ВП № 5 Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 від 30.11.2022р. про закриття кримінального провадження № 0000251 від 11.05.2022р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України скасувати.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1