Справа № 724/162/23
Провадження № 1-кс/724/17/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 січня 2023 року слідчий суддя Хотинського районного суду Чернівецької області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання: ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ ВП № 2 (м. Хотин) Дністровського РВП ГУ НП в Чернівецькій області капітана поліції ОСОБА_3 про арешт майна, подане в рамках кримінального провадження № 0000024 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.01.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 263 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

До Хотинського районного суду надійшло клопотання слідчого СВ ВП № 2 (м. Хотин) Дністровського РВП ГУ НП в Чернівецькій області капітан поліції ОСОБА_3 про арешт майна, подане в рамках кримінального провадження № 0000024 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.01.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 263 КК України, в якому просить накласти арешт з обмеженням права користування, розпорядження та відчуження на тимчасово вилучене майно - автомобіль марки «VOLKSWAGEN POLO» державний номерний знак НОМЕР_1 , власником якого є громадянин Республіки Молдова ОСОБА_4 , що проживає за адресою: АДРЕСА_1 , з метою збереження речового доказу та забезпечення спеціальної конфіскації.

В обґрунтування клопотання зазначив, що 22.01.2023 року, о 10 год. 38 хв. на спецлінію «102» надійшло повідомлення від військовослужбовців відділу прикордонної служби « ІНФОРМАЦІЯ_1 », про те, що під час перетину державного кордону України на міжнародному пункті пропуску через державний кордон України для автомобільного сполучення «Мамалига» ІНФОРМАЦІЯ_2 в салоні автомобіля марки «VOLKSWAGEN POLO» державний номерний знак НОМЕР_1 (молдавська реєстрація), яким керував громадянин Республіки Молдова ОСОБА_4

22.01.2023 року, в ході огляду місця події було виявлено та вилучено, як тимчасово вилучене майно автомобіль марки «VOLKSWAGEN POLO», державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , який 23.01.2023 року визнаний в якості речового доказу та доставлений на територію ВП № 2 (м. Хотин) Дністровського РВП ГУНП в Чернівецькій області, за адресою: вул. Незалежності, 21 в м. Хотин Чернівецької області.

Згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного, автомобіль марки «VOLKSWAGEN POLO» державний номерний знак НОМЕР_1 належить ОСОБА_4 .

Старший слідчий СВ ВП № 2 (м. Хотин) Дністровського РВП ГУ НП в Чернівецькій області ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву, в якій підтримав клопотання про арешт майна та просив його задовольнити.

В судове засідання власник майна CRISMARU GRIGORE не з`явився, подав до суду заяву, в якій розгляд клопотання просив здійснювати у його відсутності.

Відповідно до ст. 172 ЦПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Таким чином, зважаючи та те, що учасники судового засідання повідомлені про день, час та місце розгляду клопотання, в судове засідання не з`явилися, слідчий суддя вважає за можливе проводити розгляд без їх участі.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалось.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подане не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуте особі, у якої воно було вилучене. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 КПК, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Клопотання слідчого про арешт майна надійшло до Хотинського районного суду Чернівецької області 23.01.2023 року.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що клопотання подано з дотриманням вимог, передбачених ч. 5 ст. 171 КПК України.

Вирішуючи питання про обґрунтованість накладення арешту на майно, необхідно звернути увагу на те, що за змістом ст. 170 КПК України, арешт майна допускається лише з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

При цьому, в залежності від конкретної мети арешту майна в ч. 3, 6 ст. 170КПК України передбачені відповідні підстави для накладення арешту у кожному випадку окремо. А тому відповідно до ч 2 ст. 171КПК України у клопотанні про арешт майна повинно обов`язково бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна. Також, за змістом ст.173КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати підстави і мету накладення арешту майна, розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Як вбачається з матеріалів доданих до клопотання, звертаючись до слідчого судді із клопотанням про арешт майна, слідчий, в порушення вимог ст.171 КПК України зазначив мету необхідності накладення арешту спеціальна конфіскація.

Згідно ч.4 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої цієї статті, арешт майна накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або третьої особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України.

В матеріалах справи відсутні дані щодо підозри чи обвинувачення будь-якої особи.

Крім того, слід зазначити, що згідно ст.1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна фізична або юридична особа має право володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права

У рішеннях ЄСПЛ у справах «Колишній король Греції та інші проти Греції», «Малама проти Греції», «Україна-Тюмень проти України», «Спорронг та Льонрот проти Швеції» констатовано, що перша та найважливіша вимога ст. 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним: друге речення першого пункту дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а другий пункт визнає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном через введення в дію «законів». Крім того, верховенство права, один із фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей Конвенції. Також суд нагадує, що втручання в право на мирне володіння майном повинно бути здійснено з дотриманням «справедливого балансу» між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи. Зокрема, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, якої прагнуть досягти через вжиття будь-якого заходу для позбавлення особи її власності.

Також, у справі «Бакланов проти Росії» (рішення від 09.06.2005 року), так і в справі «Фрізен проти Росії» (рішення від 24.03.2005 року) ЄСПЛ зазначив, що досягнення справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи лише тоді стає значимим, якщо встановлено, що під час відповідного втручання було дотримано принципу «законності» і воно не було свавільним, тобто для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити «особистий і надмірний тягар для особи» (справа «Ізмайлов проти Росії», п. 38 рішення від 16.10.2008 року).

Враховуючи вищевикладене, оцінюючи розумність і співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, з метою запобігання порушення справедливого балансу між інтересами власника майна, гарантованими йому законом і завданнями цього кримінального провадження, відсутність підозри чи обвинувачення, не зазначення підстави і мети відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідного обґрунтування необхідності арешту майна, а тому слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого є необґрунтованим та таким, що задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 98, 170-173, 175, 309, 392, 532 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

В задоволенні клопотання слідчого СВ ВП № 2 (м. Хотин) Дністровського РВП ГУ НП в Чернівецькій області капітана поліції ОСОБА_3 про арешт майна, подане в рамках кримінального провадження № 0000024 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.01.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 263 КК України - відмовити.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Чернівецького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя: ОСОБА_1