У Х В А Л А

про застосування запобіжного заходу

08 грудня 2022 року м. Бориспіль

Слідчий суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5

розглянувши клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 у кримінальному провадженні № 0001106 від 09.09.2022 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України,

в с т а н о в и в :

До слідчого судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області надійшло клопотання слідчого слідчого відділу Бориспільського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області капітана поліції ОСОБА_6 за погодженням із прокурором Яготинського відділу Бориспільської окружної прокуратури ОСОБА_7 про продовження строку тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 .

В обґрунтування клопотання слідчий послався на те, що слідчим відділом Бориспільського РУП ГУНП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001106 від 09.09.2022 р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.

За твердженням слідчого, у ході досудового розслідування встановлені такі обставини.

ОСОБА_4 перебуваючи у невстановленому досудовим розслідуванням дату, час, але не пізніше 04 год. 30 хв. 09 вересня 2022 року та у невстановленому досудовим розслідуванням місці, виник злочинний умисел направлений на пошкодженням господарської споруди та житлового будинку, шляхом їх підпалу, які на праві приватної власності належить ОСОБА_8 , що за адресою: АДРЕСА_1 . Після цього реалізовуючи свій злочинний умисел, направлений на умисне пошкодження чужого майна, усвідомлюючи суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, з мотивів помсти, 09 вересня 2022 року, ОСОБА_4 перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, проник на територію вищевказаного домоволодіння. Далі скориставшись не зачиненими вхідними дверима господарської споруди, проник до одного з відділень даного приміщення, середину якого облив раніше заготовленою легкозаймистою речовиною та підпалив за допомогою наявних у нього сірників. Продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, направленого на умисне пошкодження чужого майна, шляхом підпалу, ОСОБА_4 розбивши скло віконної рами, відчинив вищевказане вікно через яке в подальшому проник до приміщення будинку. Перебуваючи в приміщенні вищевказаного будинку, останній облив раніше заготовленою легкозаймистою речовиною стінку, розташовану в спальній кімнаті та підпалив за допомогою наявних у нього сірників. Після цього, ОСОБА_4 залишив територію домоволодіння, не вживши будь-яких заходів для локалізації та ліквідації пожежі. В результаті вказаних протиправних дій ОСОБА_4 які перебувають у прямому причино-наслідковому зв`язку із настання негативних суспільно-небезпечних наслідків, потерпілій ОСОБА_8 , заподіяно майнової шкоди у вигляді пошкодження господарської споруди та житлового будинку.

Ґрунтуючись на цих обставинах, слідчий зазначає про обґрунтованість підозри у вчиненні підозрюваним злочину, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.

В обґрунтування необхідності застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою слідчий у клопотанні зазначає про наявність ризиків, які дають підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема про ризики переховування від органів досудового розслідування, незаконного впливу на свідків та потерпілого, а також ризик вчинення іншого кримінального правопорушення. Неможливість запобігання зазначеним вище ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів обґрунтовує тяжкістю інкримінованого злочину, що обумовлює можливість тримання під вартою. Зазначає, що враховуючи встановлені обставини кримінального правопорушення та поведінку підозрюваного після цього, застосування більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та не гарантує можливості запобігти ризикам, зазначеним у ст. 177 КПК України.

У судовому засіданні прокурор підтримав доводи клопотання, просив продовжити підозрюваному запобіжний захід у виді тримання під вартою. В свою чергу, підозрюваний та його захисник заперечили щодо клопотання слідчого та просили слідчого суддю обрати інший більш м`який запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.

Заслухавши учасників кримінального провадження, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Ухвалою слідчого судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 10.09.2022 р. підозрюваному ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою до 07.11.2022 року, який в подальшому було продовжено.

Відповідно до ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований, окрім як до 4) раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років. Санкція ч. 2 ст. 194 КК України передбачає позбавлення волі на строк від трьох до десяти років, а тому, виходячи із кваліфікації кримінального правопорушення застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою є законодавчо передбаченим. Разом з тим, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам кримінального провадження (ч. 1 ст. 183 КПК України).

Вимоги статті 194 КПК України зобов`язують слідчого суддю під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу встановити чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні. За таких умов слідчому судді належить дослідити кожен із зазначених вище критеріїв окремо.

Щодо обґрунтованості підозри.

Згідно із ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Оскільки чинне законодавство не розкриває поняття обґрунтованої підозри, тому враховуючи ст. 8, 9 КПК України слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. Тривала практики ЄСПЛ сформувала позицію, що обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаy v.United Kingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).

Описана в клопотанні фабула у сукупності з наданими підозрюваним поясненнями та представленими матеріалами кримінального провадження дає слідчому судді можливість дійти висновку про наявність ознак злочину, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України. Для визначення причетності ОСОБА_4 до подій вказаного кримінального правопорушення слідчим суддею досліджено протокол огляду місця події від 09.09.2022, що за адресою: АДРЕСА_1 ; протокол допиту потерпілої ОСОБА_8 від 09.09.2022; протокол допиту свідка ОСОБА_9 та протоколом пред`явлення речей для пізнання з ним від 10.09.2022, в якому останній пізнав свій молоток який зберігався в нього за місцем проживання; висновок експерта № СЕ-19/111-22/39106-Д від 05.10.2022. Слідчий суддя погоджується із доводами прокурора та слідчого щодо наявності обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_4 кримінального правопорушення.

Щодо ризиків кримінального провадження.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

Підозрюваний ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину, передбачених ч. 2 ст. 194 КК України. Санкція ч. 2 ст. 194 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до десяти років. Крім того, на розгляді Яготинського районного суду Київської області перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України. Цей злочин відноситься до особливо тяжких злочинів, оскільки за його вчинення передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 15 років. Тому з метою ухилення від кримінальної відповідальності він може переховуватися від органу досудового розслідування та суду. Свідки ОСОБА_10 та ОСОБА_9 є родичами підозрюваного. Ця обставина свідчить про існування ризику незаконного впливу ОСОБА_4 на вказаних свідків з метою зміни ними своїх показань. Не виключається також ризик незаконного впливу підозрюваного на ОСОБА_8 , з якою він раніше проживав однією сім`єю без укладення шлюбу. Крім того, ухвалою слідчого судді Бориспільського міськрайонного суду від 8 липня 2022 року ОСОБА_4 вже обирався запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, на нього був покладений обов`язок не вживати алкогольні напої за місцем проживання. Зі змісту протоколу медичного огляду для встановлення факту психо-активної речовини та стану сп`яніння № 17 від 9 вересня 2022 року вбачається, що у підозрюваного був виявлений стан алкогольного сп`яніння. ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні нового злочину не тільки проти життя та здоров`я ОСОБА_8 , а також проти її власності. Ці обставини свідчать про існування ризику вчинення ОСОБА_4 нового злочину.

Отже, слідчий суддя погоджується з доводами прокурора, що підозрюваний може вчиняти в подальшому дії з метою переховування. Співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків переховування у вигляді його можливого ув`язнення у невизначеному майбутньому із засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим. Також, слідчий суддя погоджується із доводами прокурора щодо наявності ризику вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення та наявність ризику незаконного впливу на потерпілого та свідків. Отже, слідчий суддя вважає, що існують ризики, передбачені статтею 177 КПК України, а тому на даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою дієвості відповідного кримінального провадження.

Щодо застосування менш суворого запобіжного заходу.

Досліджені під час судового засідання ризики свідчать, що менш суворий запобіжний захід, не пов`язаний з тимчасовою ізоляцією, може негативно відобразитися на здійсненні досудового розслідування (у тому числі щодо належного виконання підозрюваним своїх процесуальних обов`язків) і руху кримінального провадження. На думку слідчого судді, застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, навіть із застосуванням електронних засобів контролю та при забороні підозрюваному цілодобово залишати житло, не зможе унеможливити спробам переховуватись від органів досудового розслідування та вчинення іншого кримінального правопорушення. Про обрання відносно підозрюваного особистої поруки не надходило жодної заяви від осіб, які заслуговують на довіру. Застосування до підозрюваного особистого зобов`язання не забезпечить належної поведінки підозрюваного і не зменшить наявність ризиків та не зможе перешкодити їх реалізації. Отже, слідчий суддя погоджується із доводами прокурора про недостатність застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 176, 177, 178, 183, 193, 194 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в :

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у виді тримання під вартою до 01.02.2023 року включно.

Утримувати підозрюваного ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 під вартою у Державній установі «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали оголошено 09.12.2022 р. об 08.30 год.

Слідчий суддя ОСОБА_11 ОСОБА_12