Справа № 756/7140/22
Номер провадження № 1-кс/756/1225/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 вересня 2022 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва в складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі судових засідань № 5 Оболонського районного суду міста Києва клопотання слідчого, поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 23.07.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001220, про застосування запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою, відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Києва, який має повну загальну середню освіту, проходить службу в ДФТГ «Добровільче формування Гостомельської громади № 1», зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , мешкає за адресою АДРЕСА_2 ,

підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України,

УСТАНОВИВ:
31.08.2022 до Оболонського районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчого СВ Оболонського УП ГУНП в місті Києві ОСОБА_6 , поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 23.07.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001220, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України. Дане клопотання погоджено прокурором Оболонської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 .

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що 22.07.2022 близько 21:40 год. ОСОБА_7 разом з ОСОБА_8 перебували в стані алкогольного сп`яніння на трамвайній зупинці у м. Києві «вул. Семена Скляренка», яка розташована навпроти будинків № 11 та № 11-а по вул. Семена Скляренка у м. Києві.

У цей час біля них проходив раніше не знайомий ОСОБА_4 з дівчиною, який розпочав розмову з ОСОБА_7 .. Під час розмови між ОСОБА_4 та ОСОБА_7 відбувся словесний конфлікт та бійка, яку розпочав ОСОБА_4 , та в цей час на ґрунті раптово виниклих особистих неприязних відносин до ОСОБА_7 , у ОСОБА_4 виник умисел, спрямований на спричинення ОСОБА_7 тяжкого тілесного ушкодження.

Реалізуючи свій умисел, спрямований на спричинення ОСОБА_7 тяжкого тілесного ушкодження, цього ж дня в тому ж місці, близько 21:55 год. ОСОБА_4 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки у вигляді тяжкого тілесного ушкодження, під час бійки дістав правою рукою з сумки, яку мав при собі ніж, яким умисно наніс один удар ОСОБА_7 в ліву сторону живота, чим спричинив останньому проникаюче колото-різане поранення живота, яке відноситься до тяжкого тілесного ушкодження, небезпечне для життя в момент заподіяння (за критерієм небезпеки для життя).

Орган досудового розслідування вважає, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється в умисному спричиненні тяжких тілесних ушкоджень, небезпечних для життя в момент заподіяння, тобто у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Слідчий посилається на те, що підставою звернення з клопотанням про обрання запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою у відношенні підозрюваного ОСОБА_4 , відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, є встановлення під час досудового розслідування наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема можливість ОСОБА_4 , переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому ж кримінальному провадженні, учинити інше кримінальне правопорушення.

У зв`язку з чим слідчий просить обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 строком на 60 днів, без визначення розміру застави.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримала клопотання та доводи, що його обґрунтовують, просила слідчого суддю клопотання задовольнити, посилаючись на доводи вказані у ньому, враховуючи наявність обґрунтованої підозри та ризиків передбачених пунктами 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Крім того, на виконання вимог ст. 194 КПК України, в обґрунтування обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваному ОСОБА_4 , прокурор посилається на наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Зокрема, на думку прокурора, про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України свідчить можливість переховування від органів досудового розслідування та/або суду, що ОСОБА_4 після нанесення удару ножем незнайомому чоловіку не цікавився його станом здоров`я та не надав йому першу медичну допомогу, натомість швидко зник з місця події для неможливості встановлення винної особи та укриття злочину, окрім цього ОСОБА_4 усвідомлюючи міру покарання за вчинене ним кримінальне правопорушення, може навмисно переховуватись від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення відповідальності.

Про наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, свідчить той факт, що ОСОБА_4 шляхом погрози, підкупу може схиляти потерпілого, свідків до дачі неправдивих показань, відмови від участі у кримінальному провадженні, що негативно вплине на хід досудового розслідування та прийняття законного рішення. Окрім цього, йому відома інформація щодо їх місця проживання, оскільки протоколи допитів із зазначенням анкетних даних таких осіб вручено разом із клопотанням.

Про наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, свідчить той факт, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину проти життя та здоров`я особи, а саме в умисному нанесенні тяжкого тілесного ушкодження, небезпечного для життя незнайомому чоловіку - ножем в ліву частину живота, тобто в життєво важливий орган чоловіку, якого раніше не знав. В тому числі враховуючи мету, спосіб та обстановку вчинення кримінального правопорушення, характер інкримінованого злочину має насильницький характер, що в сукупності свідчить про ймовірність свідомої позапроцесуальної поведінки ОСОБА_4 .

Захисник ОСОБА_5 у судовому засіданні, не заперечував щодо обґрунтованої підозри, проте заперечував щодо задоволення клопотання прокурора, просив обрати запобіжний захід ОСОБА_4 що не пов`язаний з триманням під вартою. Окрім цього, ОСОБА_4 має намір примиритися, а саме компенсувати потерпілому шкоду. Між цим, ОСОБА_4 з перших днів війни боронить України, брав участь в бойових діях Київщини, має постійне місце проживання міцні соціальні зв`язки, проходить службу в ДФТГ «Добровільче формування Гостомельської громади № 1».

Підозрюваний ОСОБА_4 у судовому засіданні не заперечував обставини викладені в підозрі, просив обрати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, підтримав позицію захисника.

Вислухавши клопотання слідчого, думку захисника та підозрюваного, суд дійшов наступних висновків.

У судовому засіданні встановлено, що в провадженні Оболонського УП ГУНП в місті Києві перебуває кримінального провадження, внесеного 23.07.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001220 за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

31.08.2022 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, у рамках зазначеного кримінального провадження.

В якості підтвердження обґрунтованості підозри ОСОБА_4 органом досудового розслідування до матеріалів клопотання надано такі докази:

- протокол огляду місця події від 22.07.2022, з якого вбачається, що оглядалась станція трамвайної зупинки по вул. Семена Скляренка навпроти магазину «В курені у Кості», розташованої за адресою м. Київ, вул. Семена Скляренка, буд. 11-а. На трамвайній зупинці виявлено та зроблено змив плями речовини бурого кольору, а також поряд з металевого мусорного баку, який знаходиться біля зупинки виявлено та вилучено рюкзак темно-синього кольору з малюнком;

- протокол огляду відеозапису від 10.08.2022, згідно з якого оглядався DVD диск, на якому знаходяться відеозаписи обставин, які викладені у клопотанні слідчого;

- протокол огляду відеозапису від 10.08.2022, згідно з якого оглядався DVD диск, на якому знаходяться відеозаписи обставин, які викладені у клопотанні слідчого;

- висновок експерта № 042-1027-2022, з якого вбачається, що у ОСОБА_7 було виявлено таке тілесне ушкодження проникаюче колото-різане поранення живота: рана (визначені клінічними лікарями як колото-різана) від якої спрямований рановий канал, який проходить у напрямку ззовні у середину, спереду назад, з пошаровим ушкодженням шкіри, м`яких тканин, м`язів передньої черевної стінки, очеревини (наскрізного характеру), проникає у черевну порожнину, з ушкодженням стінки шлунку, стінки попереково-ободової кишки (наскрізного характеру), що приникає у просвіт кишки, з наявним крововиливом в ділянці шлунково-кишечної зв`язки в об`ємі 300 (мл), яке (поранення) супроводжувалось крововиливом у черевну порожнину. Критерієм судово-медичної оцінки ступеню тяжкості, тілесне ушкодження відноситься до тяжкого тілесного ушкодження;

- протокол допиту потерпілого ОСОБА_7 від 27.07.2022, з якого вбачається, що 22.07.2022 за адресою АДРЕСА_3 , поблизу громадської зупинки вживали алкогольні напої зі своєю цивільною дружиною ОСОБА_8 , під час якого виник словесний конфлікт. Після чого, до них підійшли чоловік та жінка, які зробили зауваження, але на бурне реагування вказаного зауваження ОСОБА_7 чоловік наніс йому удар в щелепу, в результаті чого ОСОБА_7 впав, однак піднявся та також наніс у відповідь удар чоловіку. Після цього, чоловік дістав ніж та вдарив ОСОБА_7 в живіт;

- протокол допиту свідка ОСОБА_8 від 27.07.2022, з якого вбачається, що 22.07.2022 близько о 21:00 год. спільно з ОСОБА_7 розпивали спиртні напої за адресою АДРЕСА_3 , а саме на зупинці громадського транспорту (трамваю), де на фоні ревнощів в них відбувся конфлікт, під час якого до них підійшли жінка та чоловік, який зробив зауваження ОСОБА_7 , надалі відбувся діалог, який переріс у бійку, тому ОСОБА_8 відійшла трохи в бік та стояла до них спиною. Через декілька хвилин ОСОБА_8 , повернулась та побачила ОСОБА_9 , який лежить біля рейок. Про поранення ОСОБА_9 дізналась лише тоді, коли приїхала медична допомога;

- протокол допит свідка ОСОБА_10 від 28.07.2022, з якого вбачається, що 22.07.2022 близько 21:40 год. перебував за адресою АДРЕСА_3 , на зупинці громадського транспорту (трамвай), де чекав свою жінку. У цей час побачив чоловіка та жінку, які перебували в стані алкогольного сп`яніння та конфліктували. В подальшому до їх підійшов чоловік та намагався вгамувати, але п`яний чоловік агресивно себе відреагував на зауваження та розпочалась бійка. Після чого, він побачив як чоловік вдарив іншого чоловіка ножем;

- протокол слідчого експерименту за участю свідка ОСОБА_10 від 09.08.2022, згідно з яким відтворювались події викладені в клопотанні слідчого.

- протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 20.08.2022, з якого вбачається, що свідок ОСОБА_10 впізнає особу під фотознімком № 3, яка нанесла тілесні ушкодження ножем за зовнішніми ознаками обличчя, а саме: формою лоба, носа, брів, очей та інших частин. Відповідно до довідки на фотознімку №3 зображений ОСОБА_4 ;

- протокол допиту свідка ОСОБА_10 від 26.08.2022, згідно з яким останній описав особу та в якій руці вона тримала ніж та в яку ділянку вдарив чоловіка;

- протокол обшуку від 31.08.2022, згідно з якого ОСОБА_4 добровільно видав на вилучення шорти сірого кольору, дві футболки світлого кольору, кросівки чорного кольору, предмет схожий на розкладний ніж;

- протокол допиту свідка ОСОБА_11 від 31.08.2022, з якого вбачається, що 22.07.2022 разом із ОСОБА_4 близько 21:40 год. перебували за адресою АДРЕСА_3 , де побачили конфлікт між чоловіком та жінкою. Після чого, ОСОБА_4 зробив зауваження чоловіку, який перебував в стані алкогольного сп`яніння, але він бурно відреагував та між ними зав`язалась бійка під час якої ОСОБА_4 вдарив чоловіка ножем;

- протокол огляду місця події від 31.08.2022, з якого вбачається, що за адресою АДРЕСА_4 , ОСОБА_4 добровільно надав працівникам поліції на вилучення футболку білого кольору.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

При цьому, суд ураховує, що поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, але, зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд враховує позиції Європейського суду з прав людини викладені в його рішеннях.

Так, у п. 32 справи «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, Series А, № 182) від 30 серпня 1990 року зазначено, що обґрунтована підозра це коли існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

На думку суду, обґрунтованість підозри повинна бути визначена враховуючи положення ст. 94 КПК України, а саме, що слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Отже, дослідивши у судовому засіданні надані матеріали досудового розслідування, які відповідають ознакам, визначеним статтями 84, 94 КПК України, суд дійшов висновку про те, що вони є такими, що обґрунтовують підозру ОСОБА_4 в інкримінованому злочині, тобто можливості того, що ОСОБА_4 міг вчинити кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 121 КК України умисному спричиненні тяжких тілесних ушкоджень, небезпечному для життя в момент заподіяння.

Відповідно до ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Як видно з пояснень прокурора в судовому засіданні, відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які обґрунтовують наявність підстав для застосування запобіжного заходу ОСОБА_4 у вигляді тримання під вартою, а саме можливість ОСОБА_4 , переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків у цьому ж кримінальному провадженні, учинити інше кримінальне правопорушення.

Досліджуючи матеріали клопотання, надані докази, пояснення прокурора, обставини, які суд уважає доведеними в якості обґрунтованості підозри, беручи до уваги пояснення підозрюваного, захисника, а також особистість ОСОБА_4 , суд погоджується з тим, що на даний час наявним є ризик того, що ОСОБА_4 може незаконно впливати на потерпілого, свідків, тобто існує ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України. Однак, суд не погоджується з існуванням ризиків передбачених пунктами 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, з наступних підстав.

Так, в обґрунтування ризику можливості переховування від органу досудового розслідування, прокурор фактично посилається на тяжкість покарання. Між тим, указану обставину суд не може оцінювати в якості ризику, бо ця обставина повинна бути оцінена судом лише відповідно до ст. 178 КПК України, тобто як додаткові відомості, які посилюють існування певних ризиків.

Більше того, тяжкість покарання сама по собі не може бути ризиком, оскільки в розумінні рішень ЕСПЛ у справах «Becciev v. Moldova», «Свершов проти України», «Єлоєв проти України», «Тимошенко проти України», «Луценко проти України») неодноразово наголошувалось, що тяжкість злочину, в якому обґрунтовано підозрюється особа, має суттєве значення, однак не може бути єдиною підставою для тримання особи під вартою. Крім того, суд вважає доречним взяти до уваги пункт 21 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Подвезько проти України» (Заява № 74297/11), де суд також встановлював, що пункт 3 статті 5 Конвенції вимагає надання переконливого обґрунтування органами влади будь-якого періоду тримання під вартою, незалежно від того, наскільки коротким він є. Аргументи «за» і «проти» звільнення (з-під варти), включаючи ризик того, що обвинувачений може перешкоджати належному провадженню у справі, не повинні оцінюватись абстрактно (in abstracto), але мають підтверджуватися фактичними даними. Ризик того, що обвинувачений може переховуватися, не може оцінюватися виключно на підставі ступеня тяжкості можливого покарання. Він має оцінюватися з урахуванням ряду інших відповідних факторів, які можуть або підтвердити існування небезпеки переховування, або довести, що така можливість є настільки незначною, що може не виправдати досудове тримання під вартою (див. рішення від 4 жовтня 2005 року у справі «Бекчієв проти Молдови» (Becciev v. Moldova), заява № 9190/03, пункти 56 і 59, з подальшими посиланнями).

Наведена позиція Європейського суду з прав людини свідчить про те, що взагалі будь-які ризики не повинні оцінюватись абстрактно (in abstracto), та мають підтверджуватися фактичними даними.

В обґрунтування ж ризику учинити інше кримінальне правопорушення, узагалі не було наведено жодних пояснень та не надано відповідних доказів. Окрім цього, ОСОБА_4 раніше не судимий.

Також слід зазначити, що орган досудового розслідування як і прокурор не мають права посилатися на практику Європейського суду з прав людини з метою застосування запобіжного заходу (обґрунтування підстав тримання під вартою та існування ризиків), про що вказано в постанові Верховного суду від 07.08.2019 № 607/14707/17, оскільки вона буде використана не на користь підозрюваного, а отже може становити ризики для справедливості кримінального провадження.

Оскільки суд погодився з тим, що існує ризик, передбачений пунктом 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, тож суд погоджується з існуванням підстав для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зав`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Так, у судовому засіданні було встановлено, що наразі існують вагомі докази вчинення інкримінованого злочину ОСОБА_4 , а тому він обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, яке відноситься до категорії тяжких злочинів, за яке передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років. ОСОБА_4 обставини викладені в повідомленні про підозру не заперечує, має намір примиритись з потерпілим та відшкодувати шкоду, проходить службу в ДФТГ, з перших днів війни приймає активну участь в обороні країни, має постійне місце проживання, міцні соціальні зв`язки. Прокурор вказані відомості щодо особистості ОСОБА_4 не заперечує, а отже підстав ставити їх під сумнів, ураховуючи вимоги ст. 22 КПК України, у суду відсутні підстави.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Наведені, на думку суду, обставини свідчать у судовому засіданні прокурор довів обставини, передбачені п. 1 ч. 1 ст. 194 КПК України, а саме наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого злочину, як і обставини, передбаченої п. 2, тобто існування ризиків. Але клопотання як і пояснення прокурора в судовому засіданні узагалі не містять мотивування того, що інший більш м`який запобіжний захід не буде достатнім для запобіганню встановлених у судовому засіданні ризиків, тобто обов`язкового елементу для вирішенні питання застосування запобіжного заходу, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 194 КПК України.

Установлені у судовому засіданні обставини свідчать про те, що відсутні підстави для обрання до підозрюваного ОСОБА_4 виняткового запобіжного заходу в виді тримання під вартою. Бо, на думку суду, для досягнення дієвості завдань кримінального провадження, а також відповідності особистості підозрюваного та іншим наведеним обставинам, такий запобіжний захід як домашній арешт строком на 59 дні, тобто в межах строку досудового розслідування, буде достатнім. При цьому домашній арешт полягає в забороні залишати житло АДРЕСА_2 , з 21 год. до 06:00 год. ранку наступного дня із зобов`язанням з`являтися за першою вимогою до слідчого або суду, у залежності від стадії кримінального провадження.

Також слід покласти на ОСОБА_4 обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України строком на 59 дні, а саме не відлучатися за межі Київської області без дозволу слідчого або суду, у залежності від стадії кримінального провадження, повідомляти слідчого чи суд, у залежності від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання та/або місця роботи (служби), здати на зберігання паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, та інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну, утримуватись від спілкування зі свідками (окрім свідка ОСОБА_11 ) та потерпілим, у межах вказаного кримінального провадження.

Ураховуючи наведене, клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу в вигляді лід задовольнити частково.

Керуючись статтями 7, 110, 131, 132, 176-178, 181, 183, 186, 193-197, 199, 369-372, 376, 395 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого, поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 23.07.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001220, про застосування запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на 59 (п`ятдесят дев`ять) днів, який полягає у забороні залишати житло за адресою АДРЕСА_2 , з 21 год. до 06:00 год. наступного дня, протягом строку дії запобіжного захожу, із зобов`язанням з`являтися за першою вимогою до слідчого або суду, у залежності від стадії кримінального провадження.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні зобов`язання:

- не відлучатися за межі Київської області без дозволу слідчого або суду, у залежності від стадії кримінального провадження;

- повідомляти слідчого чи суд, у залежності від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання та/або місця роботи (служби);

- здати на зберігання паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, та інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну;

- утримуватись від спілкування зі свідками (окрім свідка ОСОБА_11 ) та потерпілим, у межах вказаного кримінального провадження.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що у випадку необхідності залишити житло в інший час, він має отримати відповідний дозвіл слідчого чи суду, у залежності від стадії кримінального провадження. В іншому випадку це буде вважатися порушенням умов дотримання запобіжного заходу та може бути підставою для ініціювання питання слідчим чи прокурором щодо його зміні на іншій, більш суворий.

Ухвала діє до 30 жовтня 2022 року та підлягає негайному виконанню після її оголошення.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1