ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/4500/23
провадження № 1-кс/753/990/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"21" березня 2023 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши заяву адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , про скасування арешту на майно, -

ВСТАНОВИВ:

20.03.2023 року на адресу Дарницького районного суду м. Києва за допомогою електронної пошти надійшла заява адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , про скасування арешту на майно.

Перевіривши матеріали заяви, слідчий суддя дійшов висновку про повернення заяви особі, яка її подала.

Статтею 170 Кримінального процесуального кодексу України (далі по тексту - КПК України) передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Речовими доказами відповідно до ст. 98 КПК України є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

За приписом абз. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Дана заява про скасування арешту на майно подана адвокатом ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 .

Так, у відповідності до ст. 50 КПК України, повноваження захисника на участь у кримінальному провадженні підтверджуються: 1) свідоцтвом про право на зайняття адвокатською діяльністю; 2) ордером, договором із захисником або дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги. Встановлення будь-яких додаткових вимог, крім пред`явлення захисником документа, що посвідчує його особу, або умов для підтвердження повноважень захисника чи для його залучення до участі в кримінальному провадженні не допускається.

З матеріалів справи вбачається, що адвокатом ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , до заяви долучено копію ордера №1366446 від 14.03.2023.

Вимоги до ордеру адвоката встановлені Положенням про ордер на надання правової допомоги та порядок ведення реєстру ордерів, затвердженим Рішення Ради адвокатів України 17.12.2012 року № 36.

Згідно чч. 3, 4, 5 Положення, ордер видається адвокатом, адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням та повинен містити обов`язкові реквізити, передбачені цим Положенням. В Україні встановлюється єдина, обов`язкова для всіх адвокатів, типова форма ордера, яку затверджує Рада адвокатів України. Ордер встановленої форми є обов`язковим для прийняття усіма органами, установами, організаціями на підтвердження правомочності адвоката на вчинення дій, передбачених статтею 20 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Як визначено у ч. 12.10 Положення ордер містить підпис адвоката, який видав ордер, у разі здійснення ним індивідуальної діяльності (у графі «Адвокат»).

Рада адвокатів України рішенням від 29.04.2022 N 45 внесла зміни до Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги. Зокрема, Положення доповнено нормою, відповідно до якої під час дії воєнного стану на території України дозволяється видача адвокатським бюро/адвокатським об`єднанням ордеру без скріплення його печаткою юрособи та без підпису керівника адвокатського об`єднання, адвокатського бюро. Правовідносини між адвокатом, який надає правничу (правову) допомогу на підставі цього ордера та адвокатським об`єднанням, адвокатським бюро врегульовуються внутрішніми документами цих організаційно правових форм здійснення адвокатської діяльності.

Так, ордер, який міститься в матеріалах справи виданий адвокатом ОСОБА_2 , який здійснює адвокатську діяльність індивідуально, а відтак з урахуванням наведених вище положень у графі «Адвокат» має містити підпис.

Крім того, відповідно до п. 4.4 розділу 4 Вимог до оформлювання документів Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації Державної уніфікованої системи документації Національного стандарту України ДСТУ 4163-2003, чинного від 01.09.2003 року, затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 07.04.2003 року № 55, серед обов`язкових реквізитів, які має документ, є наявність підпису.

Разом з тим, в порушення наведених вимог, ордер виданий адвокатом ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_2 , підпису адвоката не містить.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 304 КПК України, скарга повертається, якщо, зокрема, скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу.

При цьому, суд роз`яснює, що, відповідно до ч. 7 ст. 304 КПК України, повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.

На підставі викладеного та керуючись стст. 32, 174, 304 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Заяву адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , про скасування арешту на майно - повернути особі, яка подала заяву.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня отримання її копії безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ ОСОБА_1