Справа № 686/5259/23
Провадження № 1-кс/686/1789/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 березня 2023 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ТОВ «АГРОФІРМА ПРОГРЕС-В», подану представником ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

встановив:

ТОВ «АГРОФІРМА ПРОГРЕС-В» в особі представника ОСОБА_3 звернулося до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області із скаргою на бездіяльність слідчого щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, в якій просить визнати бездіяльність службових осіб ХРУП ГУНП в Хмельницькій області незаконною, зобов`язати їх невідкладно внести відомості в ЄРДР про вчинення кримінального правопорушення, за заявою генерального директора ТОВ «АГРОФІРМА ПРОГРЕС-В» від 17.02.2023.

Узагальнені доводи скарги.

В обґрунтування скарги вказує, що 17.02.2023 ТОВ «АГРОФІРМА ПРОГРЕС-В» в особі генерального директора ОСОБА_4 звернулося до відділення поліції №3 ХРУП ГУНП в Хмельницькій області із завою про вчинення кримінального правопорушення.

Ознаки кримінального правопорушення особа, яка подала скаргу вбачає у виявленні 14.02.2023 на полі №РА_КМ_07_105 загальною площею 142 га, розташованому за межами села Слобідка- Охрімовецька великої рогатої худоби у кількості 21 одиниці, яка випасала посіви пшениці.

Однак відомості за його заявою про вчинення кримінального правопорушення до ЄРДР не внесені.

З огляду на це, на думку особи, яка подала скаргу, слідчим допущено бездіяльність та не виконані вимоги ст.214 КПК України.

Процесуальні дії суду для підготовки до розгляду скарги.

Задля забезпечення повноти та об`єктивності розгляду скарги слідчим суддею витребувані матеріали перевірки за заявою ТОВ «АГРОФІРМА ПРОГРЕС-В» від 17.02.2023

Позиції учасників провадження.

У судове засідання представник товариства не з`явився, подав заяву розгляд справи без його участі.

Уповноважена особа ГУНП в Хмельницькій області в судове засідання не з`явилася, незважаючи на належне повідомлення про час та місце розгляду скарги.

Разом із тим, від органу досудового розслідування надійшли копія заяви про вчинення кримінального правопорушення ТОВ «АГРОФІРМА ПРОГРЕС-В», поданої генеральним директором ОСОБА_5 із реєстраційними позначеннями в ЄО за №220 від 17.02.2022.

Враховуючи положення статті 306 КПК України, та з метою дотримання розумних строків розгляду скарги, що є одним з пріоритетних завдань кримінального провадження, здійснення якого має забезпечити, зокрема, слідчий суддя на досудовому провадженні, слідчий суддя вважає можливим провести розгляд скарги за відсутності представника особи, бездіяльність якої оскаржується та з огляду на волевиявлення особи, яка подала скаргу, без її участі.

З огляду на наявність доказів звернення до органу досудового розслідування із заявою про вчинення кримінального правопорушення, її реєстрації, слідчий суддя вважає за можливе розглянути скаргу за наявними матеріалами.

У зв`язку з цим, на підставі ч. 4 ст. 107 КПК України фіксація за допомогою технічних засобів під час розгляду скарги не здійснювалась.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали скарги, дійшов такого висновку.

Право та судова практика

Відомості, які підлягають внесенню до ЄРДР та їх перелік визначені ч.5 ст. 214 КПК України, відповідно до положень якої до ЄРДР підлягають внесенню, серед інших відомостей, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлені з іншого джерела.

Аналогічні за змістом норми містяться у п.2 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення (далі Положення), затвердженого наказом Генерального прокурора України №298 від 30.06.2020, згідно з яким відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Аналіз змісту положень ст. 214 КПК України свідчить про обов`язковість вчинення дій лише щодо прийняття та реєстрації заяви, як це передбачено у частині четвертій вказаній статті, і відмова у вчиненні таких дій не допускається.

При цьому зміст частини першої зазначеної статті не передбачає імперативного обов`язку слідчого чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого діючим Кримінальним кодексом України.

Згідно з пунктом 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні.

Реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Вказане слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР. Такий висновок відповідає Рішенню Конституційного Суду України у справі за конституційною скаргою ОСОБА_6 від 17.06.2020, згідно пункту 5 мотивувальної частини якого зазначено, що "встановлений законодавцем обсяг судового захисту стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів має забезпечити ефективність судового контролю, який має бути забезпечено під час розгляду відповідних питань хоча б у двох судових інстанціях: законодавець має запровадити такий обсяг судового контролю за бездіяльністю слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, що дозволяв би здійснити ефективний судовий контроль щодо відповідних питань та за наявності підстав надати особі можливість ініціювати початок кримінального провадження, а отже, надати їй реальний доступ до судового захисту".

Указане відповідає і правовому висновку Верховного Суду у справі 30 вересня 2021 року у справі № 556/450/18, провадження № 51-4229км20, де суд зазначає, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

За положеннями ст.2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно із ст.7 КПК України в якості загальної засади кримінального провадження проголошено змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Крім того, основним елементом об`єктивної сторони будь-якого злочину є його суспільна небезпечність. Злочин серед інших правопорушень характеризується найвищим ступенем суспільної небезпечності і саме це дозволяє відмежовувати його від близьких за об`єктивними і суб`єктивними ознаками інших правопорушень.

Отже, вирішальним чинником для внесення до ЄРДР відомостей за заявою є саме наявність у цій заяві обставин, що свідчать про кримінальне правопорушення, а не вказана автором назва поданого документу.

З огляду на наведене, слідчий суддя приходить до висновку про неможливість ініціювання кримінального провадження шляхом внесення відомостей до ЄРДР без належних на те підстав.

У порядку судового контролю за поданою відповідно до ст..303 КПК України скаргою слідчим суддею можуть бути перевірені достатність даних, які вказують на ознаки кримінального правопорушення та підстави, за яких відомості уповноваженою особою до ЄРДР не внесені.

Оцінка встановлених обставин та відповіді на доводи скарги.

Як вбачається з матеріалів скарги та наданих матеріалів, ТОВ «АГРОФІРМА ПРОГРЕС-В» в особі генерального директора ОСОБА_7 17.02.2023 звернулося до відділення поліції №3 Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області із заявою про вчинення кримінального правопорушення.

Указана заява зареєстрована у ВнП№3 Хмельницького районного управління поліції в ЄО за №220 17.02.2023.

У поданій заяві та скарзі скарзі особа, яка її подала стверджує про виявлення 14.02.2023 на полі №РА_КМ_07_105 загальною площею 142 га, розташованому за межами села Слобідка- Охрімовецька великої рогатої худоби у кількості 21 одиниці, яка випасала посіви пшениці.

Заявнику не відомий власник худоби та за твердженням заявника худоба пошкодила усю площу поля (площею 142 га) та знищила посіви озимої пшениці (випасла, з`їла).

У подальшому товариство склало довідку-розрахунок, згідно з якою розмір втрат продуктивних рослин становить 20,1%. , а сума 949625 грн.

Указане за переконанням скаржника свідчить про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст..194 КК України.

Частиною 1 статті 194 КК України встановлено відповідальність за умисне знищення або пошкодження чужого майна, що заподіяло шкоду у великих розмірах. Юридичний аналіз даної норми свідчить про те, що законодавець указав тут на дві ознаки об`єктивної сторони складу цього злочину: суспільно небезпечне діяння ( «знищення або пошкодження чужого майна») та суспільно небезпечні наслідки («шкода у великих розмірах»).

За конструкцією об`єктивної сторони склад злочину передбачений у ч.1 ст.194 КК України є матеріальним, оскільки передбачає наслідки як обов`язковий елемент його об`єктивної сторони (причинний зв`язок між діяннями та наслідками).

Наслідки мають у вигляді знищення або пошкодження чужого майна нерозривно пов`язані із учиненням об`єктивної сторони кримінального правопорушення суб`єктом злочину , яким є особа із прямим умислом та суспільно-небезпечним способом.

Висловлене у скарзі припущення ТОВ «АГРОФІРМА ПРОГРЕС-В» в особі представника ОСОБА_3 про негативні наслідки для товариства у зв`язку із випасанням 21 одиницею великої рогатої худоби посівів пшениці на площі поля 142 га не свідчать про ознаки кримінального правопорушення внаслідок відсутності суспільної небезпечності, винності діяння, пов`язаного і наслідками, з якими матеріальний закон, зокрема пов`язує наявність ознак його складу.

Відповідно до ч.1 ст.179 ЦК України річчю є предмет матеріального світу, щодо якого можуть виникати цивільні права та обов`язки.

У силу ч.1 ст.180 ЦК України тварини є особливим об`єктом цивільних прав. На них поширюється правовий режим речі, крім випадків, встановлених законом.

Отже, у поданій заяві про вчинення кримінального правопорушення та скарзі заявник викладає обставини заподіяння збитків товариству, спір щодо відшкодування яких залежно від предмета позову, має вирішуватися за правилами цивільного або господарського судочинства.

При цьому відсутність відомостей про власника тварин сама по собі не утворює у випасанні ними ознаки кримінального правопорушення, за наведених обставин.

Досліджені матеріали свідчать про відсутність підстав стверджувати про ознаки кримінального правопорушення.

Жодних обґрунтованих посилань на підтвердження вказаних обставин скарга та долучені до неї матеріали не містять.

Відповідно до ст.2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Слідчий суддя зазначає, що регламентований КПК України порядок ініціювання кримінального провадження за відсутності належних на те підстав та відсутності ознак, доказів вчинення кримінального правопорушення не може використовуватися для кримінального переслідування особи та досягнення іншої мети, ніж зазначена у ст.2 КПК України

Викладені у скарзі обставини не містять ознак кримінального правопорушення.

Ініціювання кримінального переслідування щодо особи за встановлених обставин, є необґрунтованим засобом кримінально-правового примусу та не відповідає приписам кримінального процесуального закону.

Визначені чинним кримінальним процесуальним законом підстави для захисту права особи на ініціювання кримінального провадження під час розгляду скарги не встановлені.

А тому підстав для задоволення скарги та процесуального реагування слідчим суддею, немає.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 214, 303-307, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,

постановив:

У задоволенні скарги ТОВ «АГРОФІРМА ПРОГРЕС-В», поданої представником ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1