Справа № 308/420/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 січня 2023 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , дослідивши матеріали клопотання про скасування арешту майна поданого адвокатом ОСОБА_2 - представником ОСОБА_3 про скасування арешту майна /в порядку ст. 174 КПК України/,-

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_2 - представником ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із клопотанням про скасування арешту майна.

Клопотання мотивує тим, що ухвалою слідчої судді Виноградівського районного суду Закарпатської області від 09 грудня 2022 року (справа № 299/6780/22) задоволено клопотання прокурора Виноградівського відділу Берегівської окружної прокуратури ОСОБА_4 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 06 грудня 2022 року за № 0000578, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.204 КК України - накладено арешт на три БЛА, дві антени, сигарети, три парашути, три пульти керування, 4 змінні акумуляторні батареї, ноутбук.

Адвокат зазначає, що в подальшому дане кримінальне провадження прийнято до провадження відділом детективів ТУ БЕТ у Закарпатській області.

При цьому у клопотанні вказано на те, що на даний час Закарпатською ОВА прийнято рішення передачу вказаного майна на потреби ЗСУ, з чим мій клієнт погоджується.

Як зазначає адвокат, клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали, слідчого судді подається до місцевого загального суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування. Разом з тим, діючим КПК України не встановлено в який суд необхідно подавати клопотання про скасування заходу забезпечення кримінального провадження у виді арешту майна.

Адвокат вважає, що в цьому випадку необхідно керуватись вимогами ч.6 ст. 9 КПК України, відповідно до якої у випадках, коли положення КПК України не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1ст.7 КПК України, в тому числі і принцип аналогії закону.

Таким чином, під час вирішення питання про підсудність поданого клопотання під час досудового розслідування необхідно, у відповідності до загальних засад кримінального провадження, визначити підсудність розгляду такого роду скарг на підставі аналогії закону.

В зв`язку з вище викладеним володілець арештованого майна змушений звернутись до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з даним клопотанням про скасування арешту майна.

На підставі вище викладеного та керуючись ст.ст. 16, 98, 100, 167, 169, 174 КПК України, адвокат просить слідчого суддю: скасувати арешт майна - трьох БЛА, двох антен та одного приймача хвиль, сигарети, трьох парашутів, трьох пультів керування, 4-ьох змінних акумуляторних батарей, ноутбук. накладений ухвалою слідчого судді Виноградівського районного суду Закарпатської області від 09 грудня 2022 року (справа № 299/6780/22). Розгляд справи просить без його участі та без участі ОСОБА_3 .

Слідчий суддя дослідивши матеріали клопотання дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч.ч. 1,2 ст. 132 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається: 1) до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, якщо інше не передбачено пунктом 2 цієї частини; 2) у кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду.

Одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження, передбачені ст.131 Кримінального-процесуального кодексу України, є арешт майна, суть якого полягає у тимчасовій забороні, адресованій власнику чи володільцю майна, відчужувати його, або розпоряджатися чи користуватися ним. Порядок скасування арешту майна встановлюється ст.174 КПК України.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.

Дана норма передбачає чіткий перелік осіб, які мають право звернутися до слідчого судді під час досудового розслідування з клопотанням про скасування арешту майна повністю або частково.

Згідно з п.15 ч.1 ст.7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження.

Відповідно до абз.2 ч.1 ст. 174 КПК України, саме на підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, покладається обов`язок доведення перед слідчим суддею обставин того, що в подальшому застосуванні арешту майна відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З аналізу ст. 171-174 КПК України убачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна /власник майна тощо/; перелік і вид майна, арешт на який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт; мотивація чому слід зняти арешт.

З матеріалів, що додані до клопотання, не надається можливим встановити власника майна щодо якого вирішується питання про скасування арешту. Слідчий суддя констатує, що жодних документів, які б підтверджували право власності будь-якої особи на транспортний засіб, з якого адвокат просить скасувати арешт до клопотання не додано.

До матеріалів клопотання додано копію ухвали слідчого судді Виноградівського районного суду Закарпатської області від 09 грудня 2022 року (справа № 299/6780/22) якою задоволено клопотання прокурора Виноградівського відділу Берегівської окружної прокуратури ОСОБА_4 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 06 грудня 2022 року за № 0000578, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.204 КК України.

При цьому в ухвалі слідчого судді вказано на те, що відомості про кримінальне правопорушення було внесено до ЄРДР за повідомленням що надійшло до чергової частини ВП №1 Берегівського РВП ГУНП в Закарпатській області. Із клопотанням про накладення арешту на майно звернувся прокурор Виноградівського відділу Берегівської окружної прокуратури ОСОБА_4 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 06 грудня 2022 року за № 0000578, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 204 КК України.

У клопотанні про скасування арешту майна, адвокат зазначає, що в подальшому дане кримінальне провадження прийнято до провадження відділом детективів ТУ БЕТ у Закарпатській області.

Проте, до матеріалів клопотання про скасування арешту майна не додано жодних доказів зміни підслідності у вказаному кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Відповідно до ч. 5 ст. 36 КПК України, генеральний прокурор (особа, яка виконує його обов`язки), керівник обласної прокуратури, їх перші заступники та заступники своєю вмотивованою постановою мають право доручити здійснення досудового розслідування будь-якого кримінального правопорушення іншому органу досудового розслідування, у тому числі слідчому підрозділу вищого рівня в межах одного органу, у разі неефективного досудового розслідування або за наявності об`єктивних обставин, що унеможливлюють функціонування відповідного органу досудового розслідування чи здійсненням ним досудового розслідування в умовах воєнного стану.

Відповідно до п. 5 ч. 5 ст. 214 КПК України, до Єдиного реєстру досудових розслідувань, крім іншого, вносяться відомості про попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 218 КПК України, досудове розслідування здійснюється слідчим того органу досудового розслідування, під юрисдикцією якого знаходиться місце вчинення кримінального правопорушення.

Якщо слідчому із заяви, повідомлення або інших джерел стало відомо про обставини, які можуть свідчити про кримінальне правопорушення, розслідування якого не віднесене до його компетенції, він зобов`язаний протягом п`яти днів з дня встановлення таких обставин письмово повідомити про них прокурора та проводити розслідування доти, доки прокурор не визначить іншу підслідність.

Прокурор розглядає письмове повідомлення слідчого протягом десяти днів з дня його отримання та в разі підтвердження наведених у ньому обставин зобов`язаний прийняти постанову про визначення підслідності.

Прокурор у разі самостійного встановлення обставин, що свідчать про необхідність визначення іншої підслідності, протягом десяти днів з дня встановлення таких обставин зобов`язаний прийняти постанову про визначення підслідності.

Слід зазначити, що питання про передачу, кримінального провадження за підслідністю вирішуються прокурором, в порядку визначеному ч.2 ст. 218 КПК України, що не звільняє орган досудового розслідування від обов`язку здійснювати досудове розслідування до прийняття відповідно рішення. Так, слідчому судді не надано підтвердження того, що на момент звернення із даним клопотанням, змінено підслідність у даному кримінальному провадженні.

До клопотання про скасування арешту майна адвокатом додано лише копію слідчого судді Виноградівського районного суду Закарпатської області якою накладено арешт на майно, копію ордеру та свідоцтва направо зайняття адвокатською діяльністю, інших доказів не додано.

Слід звернути увагу і на те, що відповідно до абз. 2 ч.1 ст. 174 КПК України,арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З огляду на вказане, слідчий суддя вважає, що обґрунтовуючи доводи свого клопотання заявник не надав слідчому судді всіх необхідних доказів та зі змісту клопотання встановлено, що переклав обов`язок по збиранню цих доказів на слідчого суддю.

Нормою частини 6 ст. 9 КПК України передбачено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 КПК України.

Приймаючи до уваги, що заявником до клопотання не додано належних доказів, які вказують на те, що кримінальне провадження передано за підслідністю до органу досудового розслідування, що знаходиться в межах територіальної юрисдикції Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області, вважаю, що клопотання слід повернути особі, яка його подала.

З урахуванням наведеного, приходжу до висновку, що клопотання, про скасування арешту майна слід повернути особі яка його подала.

Зважаючи на обмежені строки розгляду клопотання про скасування арешту майна, які визначені ч.2 статті 174 КПК України та те, що нормами КПК України не передбачено обов`язку слідчого судді по збиранню доказів для розгляду клопотань сторін кримінального провадження чи інших учасників процесу, відтак матеріали клопотання належить повернути заявнику.

Повернення клопотання не позбавляє власника майна або володільця такого права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.174, 304 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання про скасування арешту майна поданого адвокатом ОСОБА_2 - представником ОСОБА_3 про скасування арешту майна /в порядку ст. 174 КПК України/, повернути особі, яка його подала.

Повернення клопотання не позбавляє власника майна або володільця такого права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Ухвала є остаточною та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1