Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/2822/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 березня 2023 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва в складі

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000011 від 26.03.2021 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 367 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

Прокурор Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 звернувся до Подільського районного суду м. Києва з клопотанням про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000011 від 26.03.2021 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 367 КК України.

Клопотання обґрунтовано тим, що у проваджені органу досудового розслідування Подільського УП ГУНП у м. Києві перебувають матеріали досудового розслідування кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000011 від 26.03.2021 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 367 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 05.08.2019 року Держпродспоживслужбою оголошено про проведення публічної закупівлі вакцини проти ящуру з очікуваною вапртістю 30 млн грн.

30.10.2019 року Держпродспоживслужбою у ході проведення публічної закупівлі придбали в ТОВ «АТ Біофарм» вакцину проти ящуру в кількості 500 тис. доз, загальною вартістю 29, 8 млн грн.

Таким чином, посадові особи Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів, діючи у змові з представниками ТОВ «АТ Біофарм», достовірно знаючи про те, що вакцина проти ящуру «AFTOVAK OIL», виробником якої є компанія Vetal Animal Health Produkts не зареєстрована в Україні, не може перебувати в обігу та використовуватись в Україні, уклали договір купівлі- продажу вакцини проти ящуру, внаслідок чого заволоділи бюджетними грошовими коштами в особливо великих розмірах.

Так на думку прокурора з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, псування, передачі, відчуження, є всі підстави для звернення із клопотанням про накладення арешту на майно, а саме- корпоративні права ТОВ «АТ Біофарм».

У судове засіданні прокурор не з`явився, про причини неявки не повідомив, про дату, час та місце судового засідання повідомлений належним чином. Заступник прокурора Подільського окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 направив до суду лист про відкладення розгляду клопотання прокурора ОСОБА_3 на іншу дату у зв`язку з неможливістю прокурора прибути у судове засідання.

Як убачається з витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 26.03.2021 року, до групи прокурорів, які здійснюють процесуальне керівництво у даному кримінальному провадженні входять: ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , проте явка в судове засідання вказаних прокурорів забезпечена також не була.

За таких підстав суд вважає, що прокурор без поважних причин не з`явився в судове засідання, клопотання про накладення арешту на майно не підтримав.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

При вирішенні аналізованого питання слідчий суддя керується тим, що неявка слідчого або прокурора є фактично невиконанням цими суб`єктами обов`язку довести обставини, передбачені ч. 2 ст. 171 КПК України. Це, у свою чергу, позбавляє слідчого суддю можливості повно та всебічно з`ясувати сукупність обставин, із якими закон пов`язує вирішення питання про надання дозволу на арешт майна, а отже, є підставою для відмови у задоволенні клопотання про арешт майна. У разі неявки слідчого чи прокурора у визначений час слідчий суддя вважає за доцільне відмовити у задоволенні такого клопотання ще й з огляду на те, що однією із загальних засад кримінального провадження визначено змагальність сторін (ст. 22 КПК України), яка передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, а суд лише створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків. Таким чином, саме сторона обвинувачення зобов`язана забезпечити особисту явку та подання доказів.

Слідчий суддя вважає, що неявка без поважної причини сторони кримінального провадження - прокурора, якою подане клопотання про накладення арешту, свідчить про фактичне не підтримання поданого клопотання.

З огляду на наведене, слідчий суддя приходить до висновку, що в клопотанні про арешт майна слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 98, 114, 131, 132, 170 - 173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя -

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000011 від 26.03.2021 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 367 КК України відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення. Порядок оскарження ухвали визначено ст. 392, 395 КПК України.

Повний текст проголошено 20.03.2023 року о 12.30 год.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1