Справа № 991/4175/22
Провадження № 1-кс/991/4194/22
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 жовтня 2022 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_4.,

за участю: секретаря судового засідання - ОСОБА_5.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Київ скаргу ОСОБА_6, який діє в інтересах ОСОБА_1 , на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення в Єдиний реєстр досудових розслідувань,

установив:

29.09.2022 електронною поштою до Вищого антикорупційного суду надійшла скарга ОСОБА_6., який діє в інтересах ОСОБА_1 , на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України (далі - НАБ України), яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення в Єдиний реєстр досудових розслідувань (далі - ЄРДР) за його заявою від 25.09.2022.

І. Зміст поданої скарги

У поданій адвокатом ОСОБА_6. скарзі зазначено, що слідчі НАБ України, в порушення вимог ст.214 КПК України, не внесли до ЄРДР, у визначений цією статтею строк, відомості про кримінальні правопорушення, вчинені посадовими особами ТУ ДБР у м. Львові на замовлення старшої слідчої в особливо важливих справах слідчого управління ГУ НП в Закарпатській області підполковника поліції ОСОБА_3., в діях якої наявні склади кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.397, ч.2 ст.364, ст.365, ч.2 ст.382, ч.2 ст.398 КК України, а також про вчинення посадовими особами ТУ ДБР у м. Львові кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.364 та ч.2 ст.397, ч.2 ст.398 КК України.

Адвокат зазначає, що суть вчинених кримінальних правопорушень полягає у протиправному заволодінні земельними ділянками, які на праві власності належать ОСОБА_1 ; неналежному здійсненні досудового розслідування кримінальних проваджень окремими посадовими особами ТУ ДБР, розташованого у м. Львові.

Враховуючи зазначене, представник скаржника - адвокат ОСОБА_6. просив зобов`язати слідчого НАБ України внести відомості про вчинені кримінальні правопорушення до ЄРДР.

ІІ. Позиція учасників судового засідання

03.10.2022 на електронну пошту суду надійшла заява (Вх. № ЕП-8755/22) про розгляд поданої скарги за відсутності скаржника ОСОБА_1 та її представника - адвоката ОСОБА_6., скаргу підтримали у повному обсязі, просили слідчого суддю провести її розгляд за наявними у справі документами.

Від представника НАБ України ОСОБА_7. на електронну пошту суду надійшли письмові пояснення (Вх. № ЕП-8747/22 від 03.10.2022), в яких зазначено, що відповідно до приписів чинного кримінального процесуального законодавства реєстрації у ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення. Так за результатом первинного опрацювання заяви від 25.09.2022 встановлено, що у ній не наведено достатніх об`єктивних даних та конкретних фактів, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, здійснення досудового розслідування якого віднесено до підслідності детективів НАБ України. Відповідно до ч.4 ст.216 КПК України, враховуючи, що розгляд порушених у заяві питань не віднесено до компетенції НАБ України, вказану заяву скеровано для розгляду до ДБР та Офісу Генерального прокурора, про що автора повідомлено та надано відповідне роз`яснення. Також автора поінформовано, що заяви від 22.01.2022 та 06.09.2022, у тому числі із аналогічних питань, які надходили раніше до НАБ України, вже були предметом розгляду, про результати яких його було повідомлено. Вважає, що бездіяльність з боку службових осіб НАБ України відсутня. З огляду на викладене, просив у задоволенні скарги ОСОБА_6., поданої в інтересах ОСОБА_1 , відмовити, скаргу розглянути за відсутності представника НАБ України, з врахуванням поданих письмових пояснень.

Керуючись положеннями ч. 3 ст. 306 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглядати скаргу за відсутності скаржника ОСОБА_1 , її представника - адвоката ОСОБА_6. та представника особи, бездіяльність якої оскаржується, оскільки це не є перешкодою для розгляду відповідної скарги.

ІІІ. Мотиви та оцінка слідчого судді

Дослідивши матеріали скарги та долучені до неї матеріали, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність відмови у задоволені скарги з огляду на таке.

Положеннями ч. 1 ст. 24 КПК України передбачено, що кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому КПК України.

На досудовому провадженні може бути оскаржена, зокрема, бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення (п.1 ч.1 ст.303 КПК України).

Частиною 1 ст. 214 КПК України визначено, що слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Отже бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР, наступає після спливу 24 годин з моменту подання заяви про кримінальне правопорушення.

За змістом п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України до Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела. При цьому, об`єктивними даними, які можуть свідчити про наявність ознак злочину є відомості, що підтверджують реальність конкретної події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини його вчинення).

Вказані положення ст. 214 КПК України перебувають у тісному взаємозв`язку з положеннями ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому наявність фактичних даних, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, має бути критерієм внесення відповідних відомостей до ЄРДР та початку досудового розслідування.

Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у своїй постанові від 30 вересня 2021 року (справа № 556/450/18, провадження № 51-4229км20) наголосив: «...слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР...».

Отже закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення на основі критеріїв викладених вище.

Викладене дає підстави вважати, що внесенню до ЄРДР в порядку ч. 1 ст. 214 КПК України підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять достатньо відомостей про вчинене кримінальне правопорушення.

Відповідно бездіяльність, передбачена п.1. ч.1 ст. 303 КПК України, може бути констатована лише у випадку, якщо відповідна заява чи повідомлення містять відомості саме про кримінальне правопорушення.

Зі змісту скарги вбачається, що ОСОБА_2 , який діяв в інтересах ОСОБА_1 , у заяві від 25.09.2022 порушував питання про необхідність внесення до ЄРДР відомостей за фактом вчинення посадовими особами ТУ ДБР у м. Львові на замовлення старшої слідчої в особливо важливих справах слідчого управління ГУ НП в Закарпатській області підполковника поліції ОСОБА_3 кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.397, ч.2 ст.364, ст.365, ч.2 ст.382, ч.2 ст.398 КК України, а також вчинення конкретно самими посадовими особами ТУ ДБР у м. Львові кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.364 та ч.2 ст.397, ч.2 ст.398 КК України. Діями вказаних посадових осіб ТУ ДБР у м. Львові ОСОБА_1 заподіяно тяжких наслідків у вигляді матеріальної та моральної шкоди на загальну суму 4,3 млн грн. Так у період січня-травня 2019 року, шляхом фальсифікації документів та рішень Оноківської сільської ради, організованою злочинною групою шахраїв-рейдерів під керівництвом старшої слідчої в особливо важливих справах ОСОБА_3 , на підставну особу незаконно виділили та оформили в двомісячний термін право власності на дві земельні ділянки, які на праві власності належали ОСОБА_1 . Також ОСОБА_2 зазначив, що ОСОБА_3 умисно втручається в розслідування кримінального правопорушення та сприяє посадовим особам ТУ ДБР у м. Львові у його умисному не розслідуванні, що є прямим зловживанням службовим становищем та умисним невиконанням постанови від 12.02.2021 про визначення підслідності кримінального провадження № 0000666 від 05.06.2019 (в межах якого призначено земельно-технічну експертизу) за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.356 КК України, за ТУ ДБР, розташованого у м. Львові.

Перевіряючи наявність підстав для зобов`язання уповноважених осіб НАБ України внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявою адвоката ОСОБА_6., поданої в інтересах ОСОБА_1 , слідчий суддя зазначає таке.

У дослідженій під час судового засідання скарзі та доданих до неї матеріалів, зокрема, заяві про вчинення кримінального правопорушення від 25.09.2022, зазначені лише припущення про ймовірне вчинення протиправних дій, які були зроблені, ґрунтуючись виключно на спостереженнях та суб`єктивному сприйнятті та оцінці ситуацій, які відбуваються у житті скаржника та третіх осіб, а також непогодження осіб, якими така скарга була подана, із діями службових осіб, прийнятими в межах кримінальних проваджень.

На переконання слідчого судді доводів, наведених адвокатом ОСОБА_6. у поданій ним скарзі про вчинення кримінальних правопорушень, недостатньо для того, щоб розпочати кримінальне провадження стосовно старшої слідчої в особливо важливих справах слідчого управління ГУ НП в Закарпатській області ОСОБА_3 та службових осіб ТУ ДБР у м. Львові, адже досудове розслідування розпочинається саме на підставі фактів, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення, і не може слугувати механізмом для безпідставного переслідування як конкретної особи, так і невизначеного кола службових осіб правоохоронного органу, лише з огляду на суб`єктивні припущення заявника про вчинення ними протиправних дій та незгоди із порядком здійснення ними досудового розслідування, та прийняття ними процесуальних рішень, самостійно вирішуючи чи були вони здійснені в межах наданих їм повноваженнях чи ні.

З огляду на викладене, слідчий суддя констатує відсутність зазначеної заявником бездіяльності з боку слідчих НАБ України, що є підставою для відмови у задоволенні його скарги.

Керуючись статтями 303, 304, 306, 372, 376 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

У задоволенні скарги ОСОБА_6, який діє в інтересах ОСОБА_1 , на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення в Єдиний реєстр досудових розслідувань - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня отримання її копії шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_4