КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ

Київського апеляційного суду в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,
суддів при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в місті Києві 07 грудня 2022 року апеляційну скаргу прокурора Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Дарницького районного суду міста Києва від 26 жовтня 2022 року, відносно

ОСОБА_6 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в смт. Сахновщина Сахновщинського району Харківської області, громадянин України, з вищою освітою, розлучений, має на утриманні трьох неповнолітніх дітей, фізична особа-підприємець, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 212, ч. 3 ст. 209 КК України, -

за участю: прокурора захисників підозрюваного ОСОБА_5 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ,

ВСТАНОВИЛА:

Вказаною ухвалою відмовлено у задоволенні клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_10 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_5 про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_9 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 у період часу з 22 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. наступної доби, строком до 26 грудня 2022 року, з покладенням обов`язків, визначених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Не погоджуючись з таким рішенням, прокурор Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_5 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді Дарницького районного суду міста Києва від 26 жовтня 2022 року та постановити нову ухвалу, якою застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, визначивши заставу у межах 27 000 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Прокурор вважає ухвалу слідчого судді незаконною і необґрунтованою, у зв`язку з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону.

Стверджує, що стороною обвинувачення доведено існування ризиків, передбачених п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Так, ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, санкція за який передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк до дванадцяти років з конфіскацією майна, а тому, усвідомлюючи тяжкість та реальність покарання, в разі застосування запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, останній може переховуватися від органів досудового розслідування, з метою уникнення покарання.

Крім того, відповідно до протоколів за результатом проведення негласної слідчої (розшукової) дії - зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж є всі підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_6 продовжує кримінальне правопорушення в якому підозрюється.

Звертається в апеляційній скарзі увага і на те, що 07 жовтня 2022 року слідчим СВ Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_6 було вручено повістки про виклик для участі в проведенні слідчих дій на 11 та 12 жовтня 2022 року. Підозрюваний ОСОБА_6 до СВ Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві у вказані дати не прибув, про причини своєї неявки не повідомив. Також, клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у слідчого судді Дарницького районного суду міста Києва було розглянуто тільки з 3-го разу, оскільки підозрюваний не з`явився до суду 2 рази, з причин, які не є поважними відповідно до КПК України.

Вважає, що у разі застосування відносно підозрюваного більш м`яких запобіжних заходів, не пов`язаних з триманням під вартою, орган розслідування не зможе в повній мірі забезпечити виконання завдань кримінального провадження та не матиме можливості запобігти його перешкоджанню виконанню процесуальних рішень шляхом неявки для проведення слідчих дій по справі.

Заслухавши доповідь судді, пояснення прокурора, який підтримав апеляційну скаргу і просив її задовольнити, доводи підозрюваного та його захисників щодо необхідності залишення ухвали слідчого судді без змін, а апеляційної скарги - без задоволення, вивчивши матеріали судового провадження, перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга прокурора не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Як убачається з матеріалів судового провадження, Дарницьким управлінням поліції Головного управлінням Національної поліції у місті Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості якого 28 жовтня 2020 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0004627, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 212, ч. 3 ст. 209 КК України.

07 жовтня 2022 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру в умисному ухиленні організованою групою від сплати податків та зборів (обов`язкових платежів), що входять у систему оподаткування введених у встановленому законом порядку, що призвело до фактичного ненадходження до бюджету коштів в особливо великих розмірах; набутті, володінні, використанні та розпорядженні майном, щодо якого фактичні обставини свідчать про його одержання злочинним шляхом, здійснення фінансових операцій з таким майном, знаючи, що таке майно прямо та повністю одержано злочинним шляхом, вчинене організованою групою, тобто у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 212, ч. 3 ст. 209 КК України.

12 жовтня 2022 року слідчий слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_10 , за погодженням з прокурором Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_5 , звернувся до слідчого судді Дарницького районного суду міста Києва з клопотанням про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_9 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду міста Києва від 26 жовтня 2022 року у задоволенні клопотання слідчого відмовлено, застосовано відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у певний період доби, з покладенням обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України.

В обґрунтування прийнятого рішення слідчий суддя зазначив, що прокурором доведено обґрунтованість підозри та існування одного ризику, який не має високого ступеня вірогідності, а тому з урахуванням даних про особу підозрюваного у їх сукупності прийшов до висновку, що застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у певний період доби буде цілком достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Таке рішення слідчого судді колегія суддів вважає законним, обґрунтованим і вмотивованим, з огляду на наступне.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

У рішенні у справі «Харченко проти України» від 10 лютого 2011 року Європейський суд з прав людини зазначив, що при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (§ 80). У рішенні у справі «Хайредінов проти України» від 14 жовтня 2010 року вказаний суд, зокрема, дійшов висновку, що національні суди порушили пункт 1 статті 5 Конвенції, оскільки при ухваленні рішень не було розглянуто можливості застосування менш суворих запобіжних заходів, ніж тримання під вартою (§ 29, § 31).

Згідно зі ст. 2 КПК України основним завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден не винуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених в статті 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі і ті, які зазначені в ч. 1 ст. 178 КПК України.

З ухвали суду та журналу судового засідання вбачається, що наведені у клопотанні слідчого підстави для застосування відносно підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою перевірялись при розгляді клопотання. При цьому був допитаний підозрюваний, вислухана думка прокурора та захисників, з`ясовані інші обставини, які мають значення при вирішенні питання застосування запобіжного заходу.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя з`ясував питання про те, чи підтверджується наявність зазначених у клопотанні слідчого підстав застосування саме такого запобіжного заходу, передбаченого статтею 183 КПК України.

Частиною 5 статті 132 КПК України визначено, що під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.

Згідно з ч. 3 ст. 176 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам.

Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Європейський суд з прав людини в рішенні по справі «Белчев проти Болгарії» наголосив, що обґрунтування будь-якого періоду позбавлення свободи повинно бути переконливо доведено державними органами.

Кримінальний процесуальний закон покладає аналогічний обов`язок на сторону обвинувачення, зазначаючи, що остання має довести суду, крім обґрунтованості обвинувачення та наявності ризиків не процесуальної поведінки особи, ще й неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Перевіряючи наявність обґрунтованої підозри у даному кримінальному провадженні, колегія суддів вважає, що сукупність матеріалів судового провадження, на даному етапі кримінального провадження до моменту з`ясування істини у справі, є достатньою для застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу.

Так, оцінюючи доводи та обставини, на які посилається орган досудового розслідування у клопотанні, слідчим суддею з`ясовано, що наведені у клопотанні слідчого дані свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 212, ч. 3 ст. 209 КК України. Виклад обставин, що дають підстави підозрювати останнього у вчиненні зазначених кримінальних правопорушень, зроблено з посиланням на матеріали кримінального провадження, що їх підтверджують.

Крім того, з матеріалів судового провадження вбачається, що органами досудового розслідування доведено наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, який оцінено слідчим суддею в межах КПК України, наданих на даній стадії кримінального провадження.

Разом з тим, як уважає колегія суддів, слідчий суддя прийшов до обґрунтованого висновку щодо відсутності підстав для задоволення клопотання слідчого про застосування виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 , оскільки слідчим і прокурором не доведено наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, та те, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України, не може запобігти встановленому під час розгляду ризику, не спростовують такий висновок слідчого судді і доводи викладенні в апеляційній скарзі прокурора, у зв`язку з чим відносно підозрюваного цілком можливо застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, і саме такий запобіжний захід, у даному випадку буде достатнім для забезпечення виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків, та запобігання встановленим ризикам.

З урахуванням положень ст.ст. 177, 178 КПК України, п. 1 ст. 5 Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод суду належало з`ясувати чи тримання підозрюваного під вартою до судового розгляду справи є тим запобіжним заходом, який забезпечив би його належну процесуальну поведінку та виконання ним процесуальних обов`язків, та чи не було можливості обмежитися в даному випадку застосуванням менш суворого запобіжного заходу, що, як вважає колегія суддів, було правильно зроблено слідчим суддею.

Інші доводи викладені в апеляційній скарзі прокурора не є безумовними підставами для скасування оскаржуваної ухвали, а також були відомі слідчому судді під час розгляду провадження та їм надана відповідна оцінка у судовому рішенні.

Істотних порушень норм КПК України, які могли б стати підставою для скасування ухвали слідчого судді, з матеріалів судового провадженні не вбачається.

Суд обґрунтовано, у відповідності з вимогами ст.ст. 177, 178, 181, 194 КПК України, з урахуванням тяжкості кримінальних правопорушень, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_6 , характеризуючих даних про його особу в їх сукупності, застосував запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний період доби, а тому підстав для скасування ухвали слідчого судді, навіть з урахуванням усіх доводів викладених в апеляційній скарзі прокурора, колегія суддів не вбачає.

Керуючись ст.ст. 176 - 178, 181, 194, 196, 309, 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів, -

УХВАЛИЛА:

Ухвалу слідчого судді Дарницького районного суду міста Києва від 26 жовтня 2022 року, якою відмовлено у задоволенні клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_10 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_5 про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_9 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний період доби, строком до 26 грудня 2022 року, залишити без змін, а апеляційну скаргу прокурора Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_5 , - без задоволення.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту проголошення і оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3

Унікальний номер справи 753/12166/22 Справа №11-сс/824/4416/2022 Категорія: ст. 181 КПК УкраїниГоловуючий у першій інстанції - ОСОБА_11 Доповідач: ОСОБА_1 .