Справа № 749/533/21
Номер провадження 1-кп/749/2/23
В И Р О К

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 березня 2023 року м.Сновськ Щорський районний суд Чернігівської області в складі:

головуючого - судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Сновськ, обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000037 внесеного в ЄРДР 01.07.2021 року, щодо:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Заріччя, Корюківського (раніше Сновського та Щорського) району Чернігівської області, громадянина України, зареєстрованого та фактично проживаючого по АДРЕСА_1 ,

по обвинуваченню у вчиненні кримінального правопорушення,

передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, -

за участю: прокурора ОСОБА_4

обвинуваченого ОСОБА_3

захисника ОСОБА_5

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до обвинувального акта ОСОБА_3 обвинувачується в тому, що він перебуваючи з 27.08.2019 по 01.04.2020 на посаді майстра лісу та з 01.04.2020 по 23.06.2020 на посаді лісника ДП «Сновськрайагролісгосп», займав посади пов`язані з виконанням організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських функцій, а отже відповідно до ч. 3 ст. 18 КК України та п. 1 примітки до ст. 364 КК України був службовою особою.

Перебуваючи на займаних посадах, ОСОБА_3 , як службова та матеріально відповідальна особа, будучи зобов`язаним належним чином виконувати свої службові обов`язки з охорони та захисту лісу, маючи реальну можливість виконувати покладені на нього обов`язки, у період з 01.01.2020 по 23.06.2020 допустив неналежне виконання своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що виразилося у неналежному забезпеченні охорони і захисту лісових насаджень на ввірених йому лісових угіддях, а саме: не здійснював належних перевірок та ревізій на закріпленій за ним лісогосподарській дільниці, не вживав заходів до своєчасного виявлення та припинення незаконної порубки дерев, не затримував незаконно отриманий порушниками лісоматеріал, не вживав заходів для збереження самовільно зрубаної деревини і встановлення місця її знаходження, а також не вживав заходів для документального оформлення правопорушень у сфері лісового господарства та не повідомляв про незаконні порубкикерівництво підприємства, чим порушив вимоги п.п. 1.2, 2.7, 2.9, 2.12, 2.13, 2.16, 2.17 посадової інструкції майстра лісу та п.п. 2.1, 2.2, 2.5, 2.7, 2.8, 2.9 посадової інструкції лісника, що призвело до заподіяння, в результаті незаконних порубок, тяжких наслідків громадським інтересам.

Зокрема, у ході проведення з 23.06.2020 по 03.07.2020 Державною екологічною інспекцією України позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання ДП «Сновськрайагролісгосп» вимог природоохоронного законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів на закріпленій за ОСОБА_3 лісогосподарській дільниці, зокрема: у кварталі 79 виділі 4, виявлено незаконну порубку 154 (сто п`ятдесяти чотирьох) дерев породи сосна та акація, яку було здійснено у період з 01.01.2020 по 23.06.2020.

Внаслідок неналежного виконання ОСОБА_3 своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, невстановленими під час досудового слідства особами у період з 01.01.2020 по 23.06.2020 на території лісогосподарської дільниці ДП «Сновськрайагролісгосп», а саме: у кварталі 79 виділі 4, яка закріплена за ОСОБА_3 , здійснено незаконну порубку 154 шт. дерев породи сосна та акація, в результаті чого, громадським інтересам спричинені тяжкі наслідки у вигляді матеріальних збитків на загальну суму 473193 (чотириста сімдесят три тисячі сто дев`яносто три) грн. 82 коп., яка у двісті п`ятдесят і більше разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян.

Вказані дії ОСОБА_3 органом досудового слідства кваліфіковані за ч. 2 ст. 367 КК України, як службова недбалість, тобто неналежне виконання службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що спричинило тяжкі наслідки.

У судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_3 своювинуватість у вчинені інкримінованого йому діяння не визнав та пояснив, що почав працювати на посаді майстра лісу у ДП Сновськийрайагролісгосп з 2019 року на посаді майстра лісу, а з 2020 року переведений на посаду лісника лісу. За ним був закріплений обхід №18 квартал 79 у лісі. На закріпленій ділянці він організовував усі види робіт передбачених посадовою інструкцією. Так, квартал, рубка лісу санітарна чи інша та об`єми робіт визначалась вищестоящим керівництвом та доводилась потім до відому. Сама рубка деревини проводилась на підставі лісорубного квитка у якому зазначалась кількість дерев та загальна кубатура лісопродукції. При цьому попередньо ділянки оглядались лісником та майстром лісу. Дерева які підлягали рубці клеймувались, вимірювався діаметр кожного дерева. Дерева в діаметрі більше 24 см відносились до ділової деревини і кожному дереву ставився порядковий номер. Після зрізу дерев пень клеймується. У кварталі 79 за обвинуваченим закріплений обхід №18 з 3 та 4 виділами. У 2020 році у 4 відділі відбувалась планова рубка лісу відповідно до лісорубного квитка. Вже не пам`ятає чи наймана бригада чи то працівники лісгоспу виконували роботи по санітарній рубці лісу. Він в межах своїх повноважень здійснював в кінці дня прийом заготовленої продукції і контролював, щоб роботи не проводились за межами виділу зазначеного у лісорубному квитку. У його кварталі він не встановлював само вільних порубок лісу. У 2020 році екологічною інспекцією було проведено перевірку у кварталі №79 відділі 4 санітарної рубки лісу та встановлено шкоду незаконною порубкою. Сам обвинувачений є матеріально-відповідальною особою, але не був допущений до участі в комісійному огляді свого кварталу. Так він би міг підтвердити давність та законність зрізу дерева. Зі слів майстра комісія працювала значно менше ніж зазначено в акті. Площа лісу яка підлягала комісійному огляду складала 11 га, і це тільки у виділі обвинуваченого, а перевірки проводились і в інших кварталах лісу. Тобто за такий короткий час фізично неможливо було перевірити всі 11 га. в тому числі і інші квартали лісу. Не виключає можливості, що при перевірці та обрахунку були пораховані пні минулих рубок, а також є ймовірним те, що 3 та 4 квартал межують, а контрольні квартальні стовпчики на великій відстані один від одного, тому помилково могли і порахувати зрізані дерева 3 виділу. Заявлений цивільний позов не визнає.

Свідок ОСОБА_6 пояснив, що він як представник територіального органу Чернігівської Державної екологічної інспекції з іншими працівниками був залучений до участі у склад комісії Державної екологічної інспекції по проведенню перевірки діяльності ДП «Сновськийрайагролісгосп». З кінця червня та початку липня 2020 року. Всі питання щодо документальної перевірки надавались безпосередньо представникам Держаноїекологічної інспекції України. Представники територіального управління, займалися тим, що на підставі документів наданих представниками Державної інспекції встановлювали місце рубок, її площу, стан зрубаної деревини. Метою перевірки було встановлення на місцях вибіркових санітарних рубок площі відведеної для рубки і обсяг зрубаної деревини.При цьому були присутні представники лісгоспу: головний лісничий та майстер лісу. Лісник Савоста не був присутній при перевірці. Проводились обміри пнів і вся інформація заносилась до польової перелікової відомості. Саме за участю представників лісгоспу визначались спірні питання, щодо давності зрубу деревини. Якщо зріз був старим та з характерним потемнінням і вбачалось, що це з попередніх рубок то така інформація не заносилась до відомості. Замірювались пні, які мають свіжі сліди зрізів, тирси та смоли на пнях від спилювання дерева. Конкретно обсяг і ділянки які підлягали перевірці, визначали представники Державної екологічної інспекції України. У роботі користувались рулеткою та визначали категорію деревини, а представники Державної екологічної інспекції заносили заміри кожного пня до відомості. За результатами складався позаплановий акт здійснення заходів державного нагляду та контролю. Цей акт підписувався іншими учасниками перевірки, матеріали всі були передані на опрацювання представникам Державної інспекції України, які проводили розрахунки. Свідок був включений до складу комісії на підставі наказу начальника територіального управління екологічної інспекції в Чернігівській області, який був прийнятий відповідно до наказу і доручення Голови Державної екологічної інспекції України. Метою перевірки було дотримання вимог природоохоронного законодавства та ведення лісового господарства за зверненням громадянина на порушення вимог природоохоронного законодавства, а саме незаконних рубок і реалізації продукції. Питання які слід було встановити у ході перевірки формували спеціалісти Державної екологічної інспекції України, а представники територіального управління були виконавцями. Також свідок приймав участь у якості спеціаліста і двічі виїжджав на ОМП зі слідчим на ділянки, що були предметом перевірки. Зауважує, що кількість пнів та розміри пнів слідчим не перемірялись, бо був вже сніжний покров, фізично зробити це було неможливо до того ж нові заміри не будуть відповідати тим, що виконані раніше. При огляді місця події були представники лісгоспу. Чи був саме обвинувачений, свідок не знає. Але точно слідчий проводив фотографування і огляд місцевості.

Cвідок ОСОБА_7 пояснив, що він у складі Державної екологічної інспекції України- центрального органу виконавчої влади, на підставі наказу №214 від 22.06.2020 року та направлення №15 за заявою громадянина-фізичної особи проводили перевірку діяльності ДП «Сновськрайагролісгосп», щодо дотримання вимог законодавства про охорону навколишнього середовища та інших нормативних актів по захисту природоохоронного законодавства. До складу робочої групи входили спеціалісти екологічної інспекції України ОСОБА_8 та ОСОБА_9 співробітники територіального органу Чернігівської екологічної інспекції, які на рівні в складі групи виконували заміри пнів зрубаних дерев. Перевірка проводилась за участю посадових осіб підприємства в період з 22.06.2020 року по 03.07.2020 року в межах лісових кварталів призначених для проведення вибіркових і санітарних рубок. У ході перевірки оглядались лісові ділянки та по матеріалам відводів встановлено, що кількість відведених для рубок дерев не відповідає кількості зрізаних, яка була значно більшою. Обрахунок кількості дерев проводився по свіжих пнях. До уваги не брались рубки попередніх років, їх візуально відрізняли по якості пня. Розрахунок шкоди проводив свідок на підставі Постанови Кабінету Міністрів України № 665. Майже завжди Державна екологічна інспекція реагує на звернення громадян у разі порушення природоохоронного законодавства. У даному випадку про порушення повідомив громадянин ОСОБА_10 , але у який спосіб, не знає. Особа заявника не розголошувалась, оскільки він просив не розголошувати його персональні дані. Підставою для проведення позапланової перевірки підприємства була перевірка фактів викладених у заяві з питання дотримання природоохоронного законодавства під час господарської діяльності. Чому відсутнє вказане питання у направленні, свідок не пояснив. Свідок брав участь при виїзді на огляд місця події разом зі слідчим СБУ в якості спеціаліста. Огляди місця події проводилися без участі лісників. Перемірялися та перераховувалися на ОМП всі пні. Чому по часу перевірка дотримання вимог природоохоронного законодавства лісових ділянок зайняла значно більше часу ніж проведення ОМП, свідок не пояснив.

Свідок ОСОБА_8 пояснив, що у 2020 році з кінця червня та початку липня він, як старший державний інспектор України з охорони навколишнього природного середовища у складі інших працівників Гандрабури та Штрогана, на підставі наказу Державної екологічної інспекції України із залученням спеціалістів територіального органу Державної екологічної інспекції Чернігівської області, перевіряли діяльність ДП «Сновськийрайагролісгосп».Підставою для перевірки діяльності підприємства стало звернення громадянина, що надійшло до екологічної інспекції України на порушення ДП «Сновськийрайагроліскогсп» природного законодавства, зокрема ст..19 та ст..69 Лісового кодексу, яке полягало в незаконній рубці і реалізації продукції. Як з боку Державної екологічної інспекції так і з територіального органу екологічної інспекції в Чернігівській області приймали участь по три працівника. Під час перевірки діяльності ДП «Сновськийрайагролісгосп, квартала №79 площею більше ніж 11 га виявлено незаконну порубку 154 дерев породи сосна та акація. Всі документи для перевірки діяльності підприємства надавались його керівництвом. У ході перевірки встановлено, що проведенні рубки не оформлялись відповідними дозвільними документами, які регламентують правило заготівлі деревини та санітарної рубки. При перевірці лісових ділянок проведено натуральне обстеження кожного спиляного дерева шляхом огляду зрізу, вимірювання діаметру пня різаного дерева, визначено породу дерева та виявлено, що були зрубані дерева, які не були відведені для рубки, а саме не промарковані, не відмічені. При перевірці знаходились представники ДП "Сновськогорайагролісгоспу". Давність зрізу визначався візуально, бо біля свіжо спиляної деревини були сліди тирси та колір зрізу відрізнявся від давно спиляного дерева. Після чого складався акт, який був підписаний комісійно в тому числі і представниками підприємства. Зауважено з боку керівництва підприємства не надходило. Екологічну шкоду обраховували у відділі за встановленими таксами Постанови Кабінету Міністрів №665, а він як начальник відділу перевіряв обрахунок шкоди.Участь у перевірках свідок приймав с першого по останній день.На яких конкретно ділянках свідок проводив перевірку він не пам`ятає за спливом часу, але вони відображені в актах і був на кожній ділянці, що відображені в актах. Свідку невідомо про те, що припис було оскаржено, та скасовано.Чому у направленні не зазначена мета перевірки діяльності підприємства, не знає.

На обґрунтування винуватості ОСОБА_3 у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, передбачених ч. 2 ст. 367 КК України, сторона обвинувачення посилається на фактичні дані, які досліджені судом безпосередньо в судовому засіданні, а саме:

Рапорт ст.оперуповноваженого 2 сектору 2 відділу 4 управління ГУ КЗЕ СБ України майора ОСОБА_11 від 22.09.2020 року,згідно з яким вказаним оперуповноваженим виявлено ознаки кримінального правопорушення вчиненого службовими особами ДП «Сновськрайагролісгосп» т.1 (а.с.68);

Витяг з кримінального провадження №0000088 з якого вбачається, що Чернігівською обласною прокуратурою 25.09.2020 року до ЄРДР були внесені відомості за ч. 2 ст. 364 КК України. Підстава внесення відомостей до ЄРДР були матеріали правоохоронних та контролюючих державних органів з приводу заволодіння чужим майном службовими особами та спричинення істотної шкоди державним інтересам т.1 (а.с.70);

постанова першого заступника керівника обласної прокуратури ОСОБА_12 про доручення проведення досудового розслідування органу досудового розслідування слідчому управлінню ГУНП в Чернігівській області у кримінальному провадженні №0000088 від 25.09.2020 року;

постанова першого заступника керівника Чернігівської обласної прокуратури від 30.10.2020 року ОСОБА_12 про доручення здійснення досудового розслідування іншому органу досудового розслідування, а саме слідчому відділу УСБУ в Чернігівській області т.1 (а.с.72-73);

рапорт про виявлення кримінального правопорушення внаслідок неналежного виконання своїх службових обов?язків службовими особами ДП «Сновськийрайагролісгосп» через несумлінне ставлення до них та заподіяння істотної шкоди державі за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.367 КК України, старшого слідчого в ОВС слідчого відділу Управління СБ України в Чернігівській області від 05.03.2021 року т.1(а.с.82);

повідомлення про початок досудового розслідування кримінального провадження №0000016 старшого слідчого в ОВС слідчого відділу Управління СБ України в Чернігівській області від 05.03.2021 року т. (а.с.84);

постанова прокурора у кримінальному провадженні, начальника відділу нагляду за додержанням законів органами СБУ та Державної прикордонної служби Чернігівської обласної прокуратури ОСОБА_4 про визначення підслідності кримінальних правопорушень, передбачених ч.1, ч.2 ст.367 КК України у кримінальних провадженнях № 0000015 та №0000016 від 05.03.2021 за СВ УСБУ в Чернігівській області та об?єднання матеріалів досудового розслідувань за №0000015 та №0000016 від 05.03.2021 в одне провадження за № 0000088 від 25.09.2020 т. ( а.с.87);

витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань з якого вбачається, що кримінальне провадження № 0000088 за ч.2 ст. 364 КК України було зареєстроване 25.09.2020 за матеріалами правоохоронних та контролюючих державних органів з приводу заволодіння чужим майном службовими особами та спричинення істотної шкоди державним інтересам та самостійне виявлення слідчим кримінального правопорушення передбаченого ст..367 ч.1 КК України 05.03.2021 неналежного виконання службових обов`язків службовими особами ДП «Сновськрайагролісгосп», через несумлінне ставлення до них, чим заподіяна істотна шкода державі ОСОБА_3 т.1 (а.с.88-89);

акт Державної екологічної інспекції України від 03.07.2020 дотримання вимог природоохоронного законодавства т.1 (а.с.92-108);

наказ від 22.06.2020 року за №214 про проведення позапланової перевірки та склад робочої групи для проведення перевірки т.1 (а.с.109);

обгрунтований розрахунок розміру шкоди, заподіяної лісу внаслідок незаконної порубки дерев по ДП « Сновськийрайагролісгосп» від 06.07.2020 т.1 (а.с.118);

польові перелікові відомості дерев кварталів 127 та 178 (а.с.119-123 т.1);

заперечення на акт перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства від 03.07.2020 ДП « Сновськийрайагролісгосп» від 16.07.2020 №160 (а.с.124-126 т.1);

протокол огляду місця події території Сновської ОТГ від 17.12.2020 року за участю старшого державного інспектора та державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Чернігівської області Державної екологічної інспекції ОСОБА_6 та ОСОБА_13 , з фото таблицею до нього від 17.12.2020 року т.1 (а.с.128-137);

висновок експерта за результатами судової інженерно-екологічної експертизи у кримінальному провадженні № 0000088 №1622/21-48 від 22.02.2021 року т.1(а.с.143-149);

посадова інструкція лісника, що затверджена 11.10.2016 директором ДП «Щорсрайагролісгосп» ОСОБА_14 (а.с.153 т.1);

посадова інструкція майстра лісу, що затверджена 11.10.2016 директором ДП «Щорсрайагролісгосп» ОСОБА_14 (а.с.156-158 т.1);

лист директора ДП «Сновськрайагролісгосп» від 09.03.2021 року №72 про строки проведення рубок по ДП «Сновськрайагролісгосп» (а.с.155);

наказ по ДП «Сновськрайагролісгосп» від 01.04.2020 №84 про переведення майстрів лісу на посаду лісника з 01.04.2020 (а.с.161,185);

довідка ДП «Сновськрайагролісгосп» від 03.02.2021 року №45 про перейменування ДП «Щорсрайагролісгосп» в ДП «Сновськрайагролісгосп», згідно з якою засновником ДП є комунальне підприємство «Чернігівоблагроліс» Чернігівської обласної ради (а.с.162 т.1);

правовий висновок науково-правового дослідження Інституту держави і права ім..В.М. Корецького від 01.07.2021 року №126/218 (а.с.170-174 т.1);

постанова Чернігівської обласної прокуратури від 01.07.2021 року про виділення матеріалів досудового розслідування № 0000088 від 25.09.2020 року за фактом службової недбалості стосовно ОСОБА_3 в окреме кримінальне провадження за № 0000037 від 01.07.2021 за ч.2 ст.367 КК України, з додатком до постанови (а.с.175-178 т.1);

повідомлення про підозру в кримінальному провадженні № 0000088 від 25.09.2020 року (а.с.179-183 т.1);

наказ (розпорядження) №169-К від 27.08.2019 про прийняття на роботу ОСОБА_3 майстром лісу з 28.08.2019 року (а.с.188);

типовий договір про повну індивідуальну матеріальну відповідальність з лісником ОСОБА_3 від 28.08.2019 т.1 (а.с.189).

Суд, проаналізувавши та оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку, перевіривши та оцінивши усі доводи учасників судового провадження, дійшов до наступного висновку.

Згідно ч.9 ст. 214 КПК України якщо відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені прокурором, він зобов`язаний протягом п`яти робочих днів з дня внесення таких відомостей з дотриманням правил підслідності передати наявні у нього матеріали до відповідного органу досудового розслідування та доручити проведення досудового розслідування.

Статтею 39 КПК України передбачено обов?язки та дії керівника органу досудового розслідування, який організовує досудове розслідування. Керівник органу досудового розслідування в після отримання матеріалів досудового розслідування визначить конкретного слідчого, який і буде здійснювати досудове розслідування.

Отже, на початковому етапі досудового розслідування виключно прокурор (процесуальний керівник) вирішує питання про визначення підслідності з урахуванням її правил, де визначальним є кваліфікація кримінального правопорушення, яка зазначається в ЄРДР.

Зі змісту частин 2, 3, 5, 6 ст. 216 КПК України убачається, що злочин, передбачений ст.364 КК України, розслідуванням якого займався УСБУ в Чернігівській області в якому підозрювалися вказані особи, не є підслідним слідчим органам безпеки.

За змістом ст..216 КПК України в редакції на день вчинення процесуальної дії, слідчі органи Національної поліції здійснюють досудове розслідування кримінальних правопорушень, передбачених законом України про кримінальну відповідальність в тому числі і статті 364 та 367 КК України, за виключенням випадку, що міститься в абз.2 ч.2 наведеної норми процесуального права.

25.09.2020 року Чернігівською обласною прокуратурою були внесені відомості до ЄРДР за № 0000088 про вчинення кримінального правопорушення за ознаками передбаченого ст. 364 ч.2 КК України вчиненого службовими особами ДП «Сновськрайагролісгосп». Вказані відомості були внесені на підставі рапорту від 22.09.2020 ст. оперуповноваженого 2 сектору 2 відділу 4 управління ГУ КЗЕ СБ України ОСОБА_11 на підставі матеріалів перевірки правоохоронних та контролюючих державних органів про виявлення фактів вчинення чи підготовки до вчинення кримінальних правопорушень.

30.10.2020 першим заступником керівника Чернігівської обласної прокуратури ОСОБА_15 , винесено постанову про доручення здійснення досудового розслідування іншому органу досудового розслідування слідчого відділу УСБУ в Чернігівській області.

Даючі оцінку постанові першого заступника керівника Чернігівської обласної прокуратури ОСОБА_15 , від 30.10.2020 року в частині вмотивованості, суд звертає увагу на наступне.

Згідно витягу з ЄРДР у кримінальному провадженні № 0000088 вбачається, що процесуальним керівником у даному кримінальному провадженні визначений прокурор ОСОБА_16 т.(а.с.70).

У матеріалах справи, окрім супровідного листа від 25.09.2020 року за підписом Першого заступника керівника обласної прокуратури ОСОБА_17 на адресу Головного контр розвідувального захисту інтересів держави у сфері економічної безпеки СБУ (а.с.69) про те, що проведення досудового розслідування за № 0000088 за ознаками злочину передбаченого ч.2 ст.364 КК України доручено слідчому управлінню ГУНП в Чернігівській області, будь-які процесуальні письмові докази відсутні.

Зокрема:

постанова прокурора про доручення здійснення досудового розслідування ГУНП в Чернігівській області;

постанова керівника органу досудового розслідування ГУНП в Чернігівській області, яка б в даному кримінальному провадженні визначала слідчого для здійснення досудового розслідування, в тому числі чи повідомляв слідчий у письмовій формі керівника органу прокуратури про початок досудового розслідування в ГУНП в Чернігівській області;

постанова про визначення група прокурорів у кримінальному провадженні в той час коли воно перебувало в ГУНП в Чернігівській області.

Витяг з ЄРДР тільки ще раз підтверджує, що кримінальне провадження № 0000088 від 25.09.2020 не перебувало у слідчому управлінні ГУНП в Чернігівській області, оскільки рух кримінального провадження відстежується лише за органом досудового розслідування УСБУ в Чернігівській області (а.с.88 т.1).

З інформаційного листи на ім?я адвоката ОСОБА_5 від 21.04.2021 року вбачається, що досудове розслідування доручено групі слідчих відділу розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого управління. Старшим групи визначено старшого слідчого ОСОБА_18 Чернігівській області (а.с.203,204 т.1). Дана відповідь містить інформаційних характер і не підтверджена належними та допустимі доказами, тому не може бути використана як доказ.

Виходячи з наведеного, суд приходить до висновку, що Органам Національної поліції матеріали кримінального провадження не передавались і досудове розслідування взагалі не здійснювалось, а відтак і не може визнаватись неефективним, а тому постанова першого заступника керівника Чернігівської обласної прокуратури ОСОБА_15 , від 30.10.2020 року не може вважатися вмотивованою.

Крім того, про яку неефективність досудового розслідування в ГУНП може йти мова у постанові прокурора, тоді як слідчим відділом Управлінням СБ України в Чернігівській області першу процесуальну дію, огляд місця події, проведено лише за спливом півторамісячного строку, 17.12.2020 року, що в сукупності з іншими порушеннями свідчить про процесуальну маніпуляцію прокурора, з наміром штучної зміни підслідності.

Суд звертає увагу, що сторона обвинувачення не позбавлена була можливості надати підтверджуючі матеріали враховуючи той факт, що сторона захисту неодноразово звертала увагу на не підслідність кримінального провадження Управління СБ України в Чернігівській області.

Отже, кримінальне провадження № 0000037 від 01.07.2021 за ч.2 ст.367 КК України, відносно ОСОБА_3 , виділено з кримінального провадження № 0000088, яке розслідувалось слідчим відділом УСБУ в Чернігівській області з порушенням визначеної ст. 216 КПК підслідності (а.с.175-178 т.1).

Згідно з ч. 5 ст. 36 КПК України в редакції, чинній на час ухвалення постанов прокурорами у цьому провадженні, Генеральний прокурор, керівник обласної прокуратури, їх перші заступники та заступники своєю вмотивованою постановою мають право доручити здійснення досудового розслідування будь-якого кримінального правопорушення іншому органу досудового розслідування, у тому числі слідчому підрозділу вищого рівня в межах одного органу, у разі неефективного досудового розслідування. Забороняється доручати здійснення досудового розслідування кримінального правопорушення, віднесеного до підслідності Національного антикорупційного бюро України, іншому органу досудового розслідування.

За змістом ч. 5 ст. 36, статей 86, 87, 110, 214, 216 КПК України визначається належна правова процедура реалізації Генеральним прокурором, керівником обласної прокуратури, їх першими заступниками та заступниками повноважень, передбачених ч. 5 ст. 36 КПК України, яка містить такі елементи:

а) належний суб`єкт (Генеральний прокурор, керівник обласної прокуратури, їх перші заступники та заступники);

б) оцінка досудового розслідування як неефективного;

в) відображення такої оцінки у відповідному процесуальному рішенні - постанові;

г) вмотивованість такої постанови.

Обов`язковою передумовою реалізації Генеральним прокурором, керівником обласної прокуратури, їх першими заступниками та заступниками повноважень, передбачених ч. 5 ст. 36 КПК України, є оцінка досудового розслідування органом досудового розслідування, встановленим ст. 216 КПК України, як неефективного та відображення такої оцінки у постанові з наведенням відповідного мотивування.

Наявність відповідних відомостей, які стосуються конкретного кримінального провадження, щодо його неефективності відповідним прокурором може бути встановлено на будь-якому етапі досудового розслідування, в тому числі і на його початку, та бути підставами для прийняття рішення в порядку і відповідно до вимог ч. 5 ст. 36 КПК України.

У кожному конкретному випадку наявність таких підстав має бути обґрунтована у відповідному процесуальному рішенні - постанові Генерального прокурора, керівника обласної прокуратури, їх перших заступників та заступників про доручення здійснення досудового розслідування кримінального правопорушення іншому органу досудового розслідування, яка має відповідати вимогам ст. 110 КПК України, у тому числі бути вмотивованою, надавати обґрунтоване пояснення щодо фактичних та юридичних підстав прийнятого рішення.

Постанова про доручення досудового розслідування іншому органу досудового розслідування, її обґрунтування та вмотивування має бути предметом дослідження суду в кожному кримінальному провадженні, що здійснюється з урахуванням його конкретних обставин. Результати такого дослідження утворюють підстави для подальшої оцінки отриманих у результаті проведеного досудового розслідування доказів з точки зору допустимості.

У разі доручення Генеральним прокурором, керівником обласної прокуратури, їх першими заступниками та заступниками здійснення досудового розслідування кримінального правопорушення іншому органу досудового розслідування без встановлення неефективності досудового розслідування органом досудового розслідування, визначеним ст. 216 КПК України, зазначені уповноважені особи діятимуть поза межами своїх повноважень. У такому випадку матиме місце недотримання належної правової процедури застосування ч. 5 ст.36 КПК України та порушення вимог статей 214, 216 КПК України.

Наслідком недотримання належної правової процедури як складового елементу принципу верховенства права є визнання доказів, одержаних в ході досудового розслідування недопустимими на підставі ст. 86, п. 2 ч. 3 ст. 87 КПК України як таких, що зібрані (отримані) неуповноваженими особами (органом) у конкретному кримінальному провадженні, з порушенням установленого законом порядку.

Саме такий правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 24.05.2021 у справі №640/5023/19, від 14.07.2021 у справі №490/5668/17, від 28.10.2021 у справі №725/5014/18.

Разом із тим кримінальне провадження розпочате щодо невстановлених службових осіб ДП «Сновськрайагролісгосп» № 0000088 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України в подальшому розслідувалось з порушенням визначеної ст. 216 КПК підслідності слідчим відділом УСБУ в Чернігівській області.

Касаційний кримінальний суд у складі Верховного Суду у Постанові від 14 квітня 2020 року у справі № 761/34909/17 сформулював правову позицію, відповідно до якої підслідність кримінальних проваджень визначається виключно кримінальним процесуальним законом, а саме статтею 216 Кримінального процесуального Кодексу України.

Наслідком недотримання належної правової процедури як складового елементу принципу верховенства права є визнання доказів, одержаних в ході досудового розслідування недопустимими на підставі ст. 86, ст. 87 ч. 3 п. 2 КПК як таких, що зібрані (отримані) неуповноваженими особами (органом) у конкретному кримінальному провадженні, з порушенням установленого законом порядку.

Як зазначила Об`єднана палата Касаційного кримінального суду Верховного суду у постанові від 22.02.2021 у справі № 754/7061/15, у кримінально-процесуальній доктрині загальновизнаними є такі критерії допустимості доказів: належне джерело, належний суб`єкт, належна процесуальна форма, належна фіксація, належна процедура, належний вид способу формування доказової основи.

Наведені вище доводи щодо допущених порушень підслідності на переконання суду призводять до висновку про неможливість використати в якості доказів всіх здобутих під час досудового розслідування доказів, а тому вони визнаються судом недопустимим, неналежними доказами у кримінальному провадженні за принципом доктрини плодів отруйного дерев.

Хоча усі докази у провадженні щодо ОСОБА_3 зібрані з порушенням правил підслідності, але суд також вважає за необхідне проаналізувати надані прокурором докази з мотивів їх неналежності та недопустимості з інших підстав.

Слід відзначити, що окрім порушення правила підслідності у кримінальному провадженні було допущено ще ряд і інших порушень, що є підставою для визнання доказів недопустимими.

У фактичних обставинах справи, що викладені в обвинувальному акті відносно ОСОБА_3 вказано, що внаслідок невиконання обвинуваченим посадових інструкцій майстра лісу та лісника, це призвело до заподіяння тяжких наслідків громадським інтересам, тоді як прокурор позов пред`являє в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції, а згідно висновку експерта шкода заподіяна державі.

За змістом ч.1 ст. 367 КК України, законодавець, дійсно відмежовує поняття істотної шкоди державним чи громадським інтересам, що свідчить про суперечливість змісту описової частини обвинувального акту та цивільного позову.

Крім того, зміст фактичних обставин справи, що викладений в обвинувальному акті відносно ОСОБА_3 не відповідає пред?явленому обвинуваченому, оскільки в фактичних обставин справи вказано, що внаслідок невиконання обвинуваченим посадових інструкцій майстра лісу та лісника, це призвело до заподіяння тяжких наслідків громадським інтересам, тоді як в пред?явленому обвинуваченому та правовій кваліфікації дій обвинуваченого, останньому не інкримінують кому саме спричинено тяжкі наслідки, тоді як диспозиція ст.. 367 КК України передбачає, що шкода повинна бути заподіяна охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян, державним чи громадським інтересам або інтересам окремих юридичних осіб.

Частиною 1 ст. ст. 367 КК України передбачена кримінальна відповідальність за службову недбалість, тобто невиконання або неналежне виконання службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що завдало істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян, державним чи громадським інтересам або інтересам окремих юридичних осіб.

Частиною 2 ст. ст. 367 КК України передбачена кримінальна відповідальність за те саме діяння, якщо воно спричинило тяжкі наслідки.

З аналізу ч.1 ст. 367 КК України вбачається, що відповідальність за вказаною статтею настає за завдання істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян, державним чи громадським інтересам або інтересам окремих юридичних осіб в наслідок невиконання або неналежне виконання службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них.

Відповідно до нормативного визначення об`єктивна сторона службової недбалості включає в себе наявність таких складових: 1) діяння у формі невиконання чи неналежного виконання службовою особою своїх службових обов`язків через недбале чи несумлінне ставлення до них (дія чи бездіяльність); 2) суспільно небезпечні наслідки у вигляді істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян, державним чи громадським інтересам або інтересам окремих юридичних осіб (ч. 1 ст. 367 КК) або тяжких наслідків (ч. 2 ст. 367 КК); 3) причинний зв`язок між діянням (бездіяльністю) та наслідками.

Службова недбалість може виявлятися у формі: а) бездіяльності, коли суб`єкт повністю не виконує покладені на нього службові обов`язки, або б) дії, коли покладені на нього службові обов`язки хоча і виконуються, але неналежним чином - не так, як того потребують інтереси служби, тобто не відповідно до закону та умов, що склалися, або відповідно до них, але неякісно, неточно, неповно, несвоєчасно, поверхово, у протиріччі з встановленим порядком тощо.

Для з`ясування наявності об`єктивної сторони службової недбалості під час судового розгляду має бути встановлено нормативний акт, яким визначається компетенція службової особи і коло обов`язків, покладених на неї цим актом; які саме обов`язки, в якому обсязі та порядку вона повинна була виконати у відповідних умовах; чи мала вона реальну можливість належним чином виконати ці обов`язки в умовах, що склалися; у чому саме виявилися допущені особою порушення службових обов`язків і які саме наслідки вони спричинили; чи перебували службові порушення у причинному зв`язку з тими наслідками, що настали.

Зазначене узгоджується з висновком колегії суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду у справі № 461/6912/16-к, провадження № 51- 910 км 22 від 06 жовтня 2022 року.

З огляду на те, що диспозиція ч. 1 ст. 367 КК має бланкетний характер, суд у кожному конкретному випадку має встановлювати, які саме службові обов`язки покладалися на винну особу і які з цих обов`язків не виконані взагалі або виконані неналежним чином,через несумлінне ставлення до них, а також вимоги яких конкретно нормативних актів (Лісового кодексу України, чи інших норм Законів), що охороняють права, свободу та інтереси окремих громадян, державні чи громадські інтереси або інтереси окремих юридичних осіб, порушено винним.

В обвинувальному акті органом досудового розслідування вказано, що обвинувачений порушив вимоги п.п. 1.2, 2.7, 2.9, 2.12, 2.13, 2.16, 2.17 посадової інструкції майстра лісу та п.п. 2.1, 2.2, 2.5, 2.7, 2.8, 2.9 посадової інструкції лісника, що призвело до заподіяння, в результаті незаконних порубок, тяжких наслідків громадським інтересам.

Таким чином, органом досудового розслідування при пред`явленні обвинувачення ОСОБА_3 не зазначив нормативний акт, яким визначається компетенція службової особи, а як наслідок і обов`язки, покладені на нього цим актом. В обвинувальному акті не вказано, норму закону, що охороняє права, свободу та інтереси окремих громадян, державні чи громадські інтереси або інтереси окремих юридичних осіб.

З огляду на зазначене, суд зазначає, що саме по собі, можливе, порушення посадової інструкції, не може свідчити про неналежне виконання своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них з огляду на зміст диспозиції ч.1 ст.367 КК України.

Окрім цього, суд погоджується доводами захисту в частині недопустимості доказів висновку експерта за результатами судової інженерно-екологічної експертизи №1622/21-48 від 22.02.2021 року т.1(а.с.143-149), з огляду на наступне.

Згідно з наведеним висновком експерта, шкода заподіяна державі внаслідок певних порушень в тому числі вимог Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» від 23 травня 2017 року № 2059-VIII, який набрав чинності 18.06.2017 року.

Відповідно до ст.17 наведеного Закону цей Закон набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування, та вводиться в дію через шість місяців з дня набрання ним чинності.

Дія цього Закону не поширюється на суб`єктів господарювання, які отримали рішення про провадження планованої діяльності до набрання чинності цим Законом, крім випадків, передбачених пунктом 22 частини другої та пунктом 14 частини третьої статті 3 цього Закону.

Як встановлено постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 15 квітня 2021 року у справі 620/4062/20, рішення про провадження планової діяльності (про затвердження розрахункової лісосік на 2017-2025 роки у ДП «Сновськрайагролісгосп») було затверджено наказом Міністерства екології та природних ресурсів України №2-аг від 27.02.2017 р.

З огляду на зазначене положення Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» від 23 травня 2017 року № 2059-VIII не може поширюватись на ДП «Сновськрайагролісгосп», який отримав рішення про провадження планованої діяльності до набрання чинності цим Законом, а тому суд визнає висновок експерта за результатами судової інженерно-екологічної експертизи №1622/21-48 від 22.02.2021 року неналежним доказом заподіяної шкоди.

Що стосується протоколу огляду місця події від 17.12.2020 року, суд звертає увагу на наступне.

Огляд місця події один із видів слідчого огляду. Він проводиться з метою виявлення слідів злочину, з`ясування механізму злочину, обстановки його здійснення, інших обставин, які мають значення по злочину, що розслідується.

Як вбачається з протоколу огляду місця події від 17.12.2020 року та фото таблиці до нього, органом досудового розслідування не зафіксовано всі пні спиляних дерев, їх діаметр, породу спиляних дерев. Свідок Фесковець підтвердив, що кількість пнів та розміри пнів слідчим не перемірялись, бо був вже сніжний покров, фізично зробити це було неможливо. Фактично на фото таблиці зафіксовано декілька місць виявлення пнів зрубаних дерев у кварталі 79, виділ чотири, тоді як з протоколу вбачається, що слідчим виявлено 154 пнів породи сосна та акація, що свідчить про формальність проведення огляду місця події.

З наведених підстав суд визнає протоколу огляду місця події від 17.12.2020 року та фото таблиці до нього неналежним та недопустимим доказом.

Системний аналіз долучених до обвинувального акту документів, показань свідків, які не підтверджують поза розумним сумнівом винуватість ОСОБА_3 у скоєнні інкримінованого йому злочину, є недостатніми для спростування доводів сторони захисту про непричетність обвинуваченого до вчинення злочину, передбаченого ч. 2 ст.367 КК України.

Відповідно до вимог ст. 370 КПК України, обґрунтованим є рішення ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до ст. 94 цього Кодексу.

При цьому, згідно з ч. 2 ст. 94 КПК України, жоден доказ не має наперед встановленої сили. При постановленні вироку суд за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин кримінального провадження в їх сукупності, керуючи законом, повинен оцінити кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного рішення та для вирішення питань, зазначених у ст. 374 КПК України.

За змістом вимог КПК України, коли зібрані у справі докази не підтверджують обвинувачення і всі можливості збирання додаткових доказів вичерпані, суд зобов`язаний постановити виправдувальний вирок.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 84 КПК України доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких суд встановлює наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 87 КПК України, недопустимими є докази, що були отримані після початку кримінального провадження шляхом реалізації органами досудового розслідування чи прокуратури своїх повноважень, не передбачених цим Кодексом, для забезпечення досудового розслідування кримінальних правопорушень.

При цьому, згідно з ч. 2 ст. 86 КПК України, недопустимий доказ не може бути використаний при прийнятті процесуальних рішень, на нього не може посилатися суд при ухваленні судового рішення.

Таким чином, ті обставини, які сторона обвинувачення вважала доведеними, жодними належними та допустимими доказами в судовому засіданні не підтверджені та спростовуються матеріалами справи в їх сукупності. А тому ці обставини є лише припущенням обвинувачення і нічим об`єктивно не підтверджені та не свідчать про доведеність вини обвинуваченого у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення.

З урахуванням викладеного, даючи правову оцінку встановленим по кримінальному провадженню обставинам, суд вважає, що доводи обвинувачення не знайшли свого об`єктивного підтвердження, наведені стороною обвинувачення доводи ґрунтуються на припущеннях сторони обвинувачення.

Відповідно до ч. 3 ст. 373 КПК України обвинувальний вирок не може ґрунтуватися на припущеннях і ухвалюється лише за умови доведення в ході судового розгляду винуватості особи у вчиненні кримінального правопорушення.

Усі сумніви щодо доведеності обвинувачення, якщо їх неможливо усунути, повинні тлумачитись на користь обвинуваченого ч.4 ст.17 КПК України.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.373 КПК України, виправдувальний вирок ухвалюється у разі, не доведено, що в діянні обвинуваченого є склад кримінального правопорушення, тобто факт вчинення обвинуваченим певного діяння встановлено, але сторона обвинувачення не зуміла переконливо для суду всебічно, повно й неупереджено доказати, що цьому діянню притаманні всі елементи складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.. 367 КК України, яки інкримінований ОСОБА_3 .

Враховуючи встановлені обставини та наведені норми процесуального права, суд приходить до переконання про ухвалення виправдувального вироку відносно ОСОБА_3 по обвинуваченню у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст. 367 КК України.

Відповідно до вимог ст.129 ч.3 КПК України, цивільний позов прокурора про відшкодування шкоди в сумі 473 193,82 грн, слід залишити без розгляду.

Речові докази в кримінальному провадженні відсутні.

Процесуальні витрати необхідно віднести за рахунок держави.

Запобіжний захід до обвинуваченого не застосовувався.

Крім того, як вбачається з реєстру досудового розслідування у даному кримінальному проваджені застосовано захід забезпечення кримінального провадження у виді арешту майна, а тому арешт майна підлягає скасуванню.

Керуючись ст. ст. 370,373-374, 376, 393, 395 КПК України, суд -

УХВАЛИВ:

ОСОБА_3 визнати невинуватим у пред`явленому йому обвинуваченні за ч.2 ст.367 КК України та виправдати його.

Скасувати застосовані 29.06.2021 року слідчим суддею Деснянського районного суду міста Чернігова заходи забезпечення кримінального провадження у виді арешту майна на земельну ділянку з кадастровим номером: :02:000:0726, площею 2 га, для ведення особистого селянського господарства, що належить ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Процесуальні витрати в сумі 6864,40 грн. за залучення експерта під час досудового розслідування віднести на рахунок держави.

Цивільний позов прокурора про відшкодування шкоди в сумі 473 193,82 грн, - залишити без розгляду.

На вирок може бути подана апеляційна скарга до Чернігівського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення через Щорський районний суд Чернігівської області.

Вирок набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги вирок, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Учасники судового провадження мають право отримати в суді копію вироку.

Копію вироку після проголошення негайно вручити обвинуваченому, захиснику та прокурору.

Суддя ОСОБА_1