Справа № 372/3144/22
Провадження 1-кп-317/22
ухвала
Іменем України

31 жовтня 2022 року Обухівський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

представника потерпілого ОСОБА_6

потерпілого ОСОБА_7 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в приміщенні Обухівського районного суду Київської області обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000607 від 04.06.2022, відносно ОСОБА_5 у вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 115, ч. 1 ст. 263 КК України,
В С Т А Н О В И В:
До Обухівського районного суду Київської області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000607 від 04.06.2022, відносно ОСОБА_5 у вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 115, ч. 1 ст. 263 КК України.

Ухвалою Обухівського районного суду Київської області від 26 жовтня 2022 року призначено підготовче судове засідання у кримінальному провадженні на 31 жовтня 2022 року.

Ухвалою слідчого судді Обухівського районного суду Київської області від 26 вересня 2022 року стосовно ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 05 листопада 2022 року включно.

У підготовчому судовому засіданні прокурор просив призначити провадження до розгляду та одночасно заявив клопотання про продовження ОСОБА_5 строку тримання під вартою. Також заперечив щодо клопотання захисника щодо повернення обвинувального акту.

Представник потерпілого та потерпілий підтримали думку прокурора, крім того потерпілим подано цивільний позов.

Захисник подав клопотання про повернення обвинувального акту, оскільки при врученні обвинуваченому обвинувального акту не був присутній захисник та вважає недоцільним продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та просили змінити запобіжний захід на домашній арешт.

Обвинувачений ОСОБА_5 підтримав думку захисника та заявив клопотання про колегіальний розгляд даного кримінального провадження.

Заслухавши думку прокурора, обвинуваченого, захисника, представника потерпілого, потерпілого суд приходить до наступного.

Заслухавши доводи прокурора, захисника, обвинуваченого та представника потерпілого суд вважає можливим призначити справу до судового розгляду, оскільки вона згідно ст.ст. 32, 33 КПК України за територіальною підсудністю підлягає розгляду Обухівським районним судом Київської області, обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування складено відповідно до ст.291 КПК України.

Положеннями ст.291 КПК України встановлено процесуальний порядок складення обвинувального акту у кримінальному провадженні, ряд відомостей, що їх має містити обвинувальний акт, а також чітко визначено процесуальні документи, що в обов`язковому порядку додаються органом досудового розслідування до обвинувального акту.

Такі вимоги щодо обвинувального акту вичерпно регламентовані ст. 291 КПК України. Будь-яких інших вимог, яким повинен відповідати обвинувальний акт, що його подано до суду першої інстанції, не визначено.

При цьому, під час підготовчого провадження, суд першої інстанції має право повернути обвинувальний акт прокурору з причин невідповідності саме процесуальним вимогам, однак не вправі надавати юридичної оцінки зібраним по кримінальному провадженні доказам, їх достатності для доведеності винуватості обвинуваченого у інкримінованому останньому кримінальному правопорушенні, оскільки оцінку доказам та усім обставинам по кримінальному провадженні суд надає під час судового розгляду кримінального провадження по суті, на підставі їх об`єктивного, всебічного та повного дослідження у сукупності.

Порушення вимог КПК України, які б унеможливлювали призначення провадження до судового розгляду, відсутні, відтак суд приходить до висновку про необхідність призначення провадження за обвинувальним актом відносно ОСОБА_5 в судове засідання та відмови у задоволенні клопотання про повернення обвинувального акту прокурору для поновлення досудового розслідування.

Відповідно до ст.27 КПК України кримінальне провадження не потребує закритого судового засідання і може розглядатися у відкритому судовому засіданні із забезпеченням під час судового розгляду кримінального провадження повного фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Поданий цивільний позов прийняти до провадження.

Вказане кримінальне провадження за підсудністю підлягає розгляду Обухівським районним судом Київської області, колегіально, в складі трьох суддів.

Що стосується клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, то суд уважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Як вбачається з положень ч. 4 ст. 199 КПК України розгляд клопотання про продовження строку дії тримання під вартою здійснюється за правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Відповідно до ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з ч. 1 ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України суд зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується, наявність судимостей у обвинуваченого тощо.

Судом встановлено, що підставою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 була обґрунтованість підозри, вагомість доказів, а також наявність ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, як і відомості щодо особистості обвинуваченого. Аналогічні посилання, як підставу застосування запобіжного заходу, наведено прокурором і у клопотання про обрання запобіжного заходу.

Однак, на думку суду, останній, діючи як суд встановлений законом для розгляду справи по суті, не має право на стадії підготовчого розгляду вирішувати такі питання - як обґрунтованість підозри чи вагомість доказів. Дані категорії можуть були лише предметом оцінки слідчого судді на стадії досудового розслідування. Ці висновки суду ґрунтуються на тому, що суддя не може приймати участь в розгляді справи як такий, що вже надав відповідні висновки, щодо доказів в порядку ст. 94 КПК України, та обґрунтованості підозри, що межує з доведенням винуватості. Тим більше, ці висновки також ґрунтуються і на загальних засадах кримінального провадження, визначених положеннями статей 17, 22, 23, 26 КПК України.

Тож суд, оцінуючи клопотання прокурора, бере лише до уваги той факт, що в передбаченому законом порядку, судом встановленим законом, було надано відповідні висновки - наявність обґрунтованої підозри та вагомість доказів саме для обрання запобіжного заходу, оскільки такі категорії, на відміну від ризиків, є незмінними протягом всього строку розгляду кримінального провадження.

Досліджуючи матеріали клопотання, пояснення прокурора, беручи до уваги пояснення обвинуваченого в судовому засіданні, а також відомості про особистість ОСОБА_5 , суд при продовженні строку тримання під вартою враховує посткримінальну поведінку останнього, неповідомлення ним про факт смерті ОСОБА_8 до органів охорони здоров`я, правоохоронні органи та найближчих родичів потерпілої ОСОБА_8 ; особливості та характер вчинення ним злочину, а саме здійснення розділу трупа на частини та розміщення їх у різних місцях після вчинення умисного вбивства, з метою приховування вчинення злочину. ОСОБА_5 є діючим адвокатом, має вищу юридичну освіту та мав усвідомлювати свої дії та їх наслідки, однак всупереч цьому, вчинив особливо тяжкий злочин проти життя та здоров`я людини, а саме стосовно жінки, а також злочин проти громадської безпеки, оскільки за місцем свого проживання в багатоквартирному будинку, де проживають сторонні особи незаконно зберігав вибухові пристрої.

Більш м`які запобіжні заході, на думку суду до обвинуваченого ОСОБА_5 не можуть бути застосовано, у зв`язку із вчиненням ОСОБА_5 тяжкого та особливо тяжкого злочинів, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строком до п`ятнадцяти років позбавлення волі, крім того у обвинуваченого ОСОБА_5 відсутні стійкі соціальні зв`язки, а саме він не одружений, дітей та інших осіб на утриманні не має, що у своїй сукупності дає підстави вважати, що він може в подальшому переховуватись від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинені діяння.

Вищезазначені відомості свідчать про існування ризиків, передбачених п. п. 1 та 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, та те, що обрання більш м`яких запобіжних заходів ніж тримання під вартою не забезпечить виконання обвинуваченим ОСОБА_5 покладених на нього процесуальних обов`язків

Ці висновки суду свідчать, що наразі існують підстави для продовження застосування щодо обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу. Також суд наголошує, що наразі саме обраний запобіжний захід - тримання під вартою, відповідає особистості обвинуваченого та встановленим обставинам - наявності ризикам, які є запобіжником саме належної процесуальної поведінки та співіснування з суспільством.

Відомості, які би свідчили про неможливість тримання обвинуваченого під вартою, в матеріалах провадження відсутні.

Будь-яких інших обставин, які би свідчили про те, що застосований захід забезпечення кримінального провадження у вигляді тримання під вартою, не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи обвинуваченого судом, на даному етапі, не встановлено та захисником не доведено.

З огляду на викладене, суд вважає за необхідне продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 60 днів, тобто до 29 грудня 2022 року.

На підставі викладеного, керуючись ст. 291, п. 3 ч. 2 ст. 314, ст. 371, 372, 376 КПК України, суд,
УХВАЛИВ:
Призначити судовий розгляд у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 115, ч. 1 ст. 263 КК України, на 23 листопада 2022 року 14 год.00 хв.
Кримінальне провадження в суді першої інстанції здійснювати у відкритому судовому засіданні колегіально у складі трьох суддів.

У судове засідання викликати наступних учасників кримінального провадження: прокурора, обвинуваченого, захисника, потерпілого, представника потерпілого.

Запобіжний захід ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.115, ч.1 ст.263 КК України продовжити у вигляді тримання під вартою в Державній Установі «Київський слідчий ізолятор» до 29 грудня 2022 року, включно.

В задоволенні клопотання захисника про повернення обвинувального акту - відмовити.

Цивільний позов прийти до провадження.

Ухвала в частині продовження запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою підлягає негайному виконанню.

Ухвалу в частині продовження запобіжного заходу може бути оскаржено в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду через Обухівський районний суд Київської області шляхом подачі апеляційної скарги в 7-денний строк з дня проголошення ухвали.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1