Справа № 355/244/23
Провадження № 1-кс/355/20/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 березня 2023 року слідчий суддя Баришівського районного суду Київської області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

заявниці ОСОБА_3 ,

прокурора ОСОБА_4

розглянувши скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора Баришівського відділу Броварської окружної прокуратури Київської області , яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

ВСТАНОВИВ:

13.02.2023 року до суду надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора Баришівського відділу Броварської окружної прокуратури Київської області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

В обґрунтування скарги заявник вказує, що « стосовно літньої особи - ОСОБА_5 - працівниками Баришівського відділу Пенсійного забезпечення та працівниками Баришівського відділу Соціального забезпечення вчинено кримінальне правопорушення, а саме - неналежне пенсійне та соціальне забезпечення , яке виявилось у приховання або зменшення належних останній пенсійних виплат з боку працівників Баришівського відділу пенсійного забезпечення, а також ненадання необхідної соціальної допомоги особі, яка її потребує - ОСОБА_5 - з боку працівниками Баришівського відділу соціального забезпечення.» З вищевказаною заявою вона звернулась 02.02.2023р. до прокурора Баришівського відділу Броварської окружної прокуратури, але її заяву не було внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Заявниця ОСОБА_3 у судовому засіданні підтримала доводи своєї скарги. Пояснила, що ОСОБА_5 вона бачить майже щодня, остання постійно скаржиться на відсутність грошей та їжі, знаходиться у неохайному стані, не здатна повної мірою обслуговувати себе - прибирати, готувати їжу тощо. До дому ОСОБА_5 вона не заходила, особисто не перевіряла, чи є у неї продукти харчування та грошові кошти. Про невиплату пенсії, відсутність продуктів харчування та відсутність будь-якої допомоги з боку працівників соціальної служби їй відомо виключно зі слів ОСОБА_5 . Вона не зверталась до відповідних служб, зокрема пенсійного фонду та соціальної служби, з метою перевірки заяв ОСОБА_5 щодо неотримання пенсії та соціальної допомоги. ОСОБА_5 не просила її звертатись із заявою про порушення кримінальної справи, вона це робить з власної ініціативи, бо їй шкода літню жінку, яка « помирає з голоду» та потребує сторонньої допомоги.

Прокурор у судовому засіданні просив відмовити у задоволенні скарги; заначив, що заява ОСОБА_3 була розглянута та направлена за належністю до відділу соціального захисту населення та до управління пенсійного забезпечення; проведеною перевіркою не встановлено порушень прав ОСОБА_6 на пенсійне забезпечення та соціальні пільги; підстав для порушення кримінального провадження не виявлено.

Заслухавши думку скаржниці ОСОБА_3 , прокурора, дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя встановив наступне.

Відповідно до вимог діючого кримінально-процесуального законодавства, заяву про вчинення злочину може подати потерпілий від злочину. Особа, яка не є потерпілим від злочину подає повідомлення про вчинений злочин.

Судом встановлено, що 02.02.2023 року ОСОБА_3 звернулась до Баришівського відділу Броварської окружної прокуратури з заявою в інтересах ОСОБА_5 про вчинення кримінального правопорушення у відношенні останньої , а саме - приховання або зменшення належних останній пенсійних виплат з боку працівників Баришівського відділу пенсійного забезпечення та ненадання необхідної соціальної допомоги з боку працівників Баришівського відділу соціального забезпечення, але її заяву не було внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

02.03.2023р. на адресу суду було надано відповідь з Управління соціального захисту населення Баришівської селищної ради Броварського району Київської області № 281/ 01-20 від 16.02.2023р., згідно якої « ОСОБА_5 , жителька АДРЕСА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , після оформлення відповідних документів згідно наказу № 10 від 27.06.2022 року «Про прийняття у відділення соціальної допомоги вдома» по Баришівському селищному територіальному центру соціального обслуговування (надання соціальних послуг) прийнята, у зв`язку із складними життєвими обставинами, на обслуговування екстренно-кризово, на період дії воєнного стану у відділення соціальної допомоги вдома з 27.06.2022 року. За нею закріплено соціального робітника відділення соціальної допомоги вдома територіального центру по смт. Баришівка - Нечипоренко Віру Іванівну.

Згідно Медичного висновку про здатність до самообслуговування та потребу в сторонній допомозі, виданого 13.07.2022 року КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги Баришівської селищної ради», ОСОБА_5 має наявність вад інтелекту «церебральний атеросклероз з когнітивними розладами та частково не здатна до самообслуговування. Скоріше за все, це результат потрясіння перенесеного ОСОБА_5 після смерті дорослого сина, внаслідок дорожньо-транспортної пригоди.

Соціальний робітник ОСОБА_7 , відповідно до посадових обов`язків, два рази в тиждень відвідує ОСОБА_5 для надання соціальної допомоги, але дуже рідко застає її вдома. ОСОБА_5 постійно блукає по АДРЕСА_1 , в той час, як двері її будинку відчинені.

Працівниками територіального центру: директором, соціальними робітниками відділення соціальної допомоги вдома територіального центру по

смт. Баришівка ОСОБА_7 , ОСОБА_9 разом з начальником загального відділу Баришівської селищної ради, депутатом Баришівської селищної ради ОСОБА_10 неодноразово доставлялись ОСОБА_5 продуктові набори з гуманітарної допомоги, яку виділяла Баришівська селищна рада, хоча проблемою було застати її вдома. Але при наступному приїзді з продуктовим набором, працівники територіального центру та селищної ради бачили частково неспожиті попередньо привезені продукти, неохайно розкидані в постійно відкритому холодильнику, де лазили миші. На зауваження чи прохання підопічна реагувала агресивно. Вона ходить харчуватися в будинок релігійної організації «Дім хліба», де її членами готуються обіди для категорії вразливих верств населення. Їй було рекомендовано передати продукти, які привозились, туди де вона часто харчується щоб не пропадали.

Директору територіального центру соціального обслуговування ОСОБА_11 були телефонні дзвінки старшого інженера Переяслав- Хмельницького відділення АТ «Київоблгаз» ОСОБА_12 , щодо постійних порушень ОСОБА_5 правил експлуатації газового обладнання (котла та лічильника), постійні виклики аварійної бригади, часті візити в офіс відділення, скандали та неадекватну поведінку абонента» ( а.с. 26-27 )

Також на адресу суду було надано відповідь з Управління з питань виплат Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області на запит № 52/ 1-65-16711-23 від 09.03.2023р., згідно якої « ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , перебуває на обліку у Головному управлінні Пенсійного фонду України у Київській області та отримує пенсію за віком, відповідно до Закону України « Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування». Виплата пенсії щомісяця проводиться на рахунок, відкритий в банківській установі ПАТ « Креді Агріколь Банк», дата виплати - 12 число. Повернення коштів з банківської установи відсутні» ( а.с. 34).

Частиною 1 ст. 303 КПК України, рішення, дії чи бездіяльність, а також постанова слідчого про закриття кримінального провадження на стадії досудового провадження можуть бути оскаржені заявником, потерпілим, його представником чи законним представником. Скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії, на підставі ч. 1 ст. 304 КПК України.

У відповідності до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування, однак вказані вимоги закону не виконані, заява скаржника, хоча і була прийнята, однак не була внесена до Єдиного реєстру досудових розслідувань, а розглянута як звернення громадян.

Частина 1 ст. 214 КПК України є нормою процесуального права, яка покликана забезпечити застосування норм матеріального права в порядку, який є найбільш оптимальним.

При цьому, ч. 1 ст. 2 КК України передбачає, що підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 11 КК України, кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Тобто, кримінальне правопорушення, як соціальне явище, характеризується сукупністю таких обов`язкових ознак: 1) суспільна небезпечність діяння; 2) кримінальна протиправність; 3) караність; 4) винність.

При цьому, ч. 2 ст. 11 КК України передбачає, що не є кримінальним правопорушенням дія або бездіяльність, яка хоча формально і містить ознаки будь-якого діяння, передбаченого цим Кодексом, але через малозначність не становить суспільної небезпеки, тобто не заподіяла і не могла заподіяти істотної шкоди фізичній чи юридичній особі, суспільству або державі.

Таким чином, можна зробити важливий висновок: будь-яке діяння вважається кримінальним правопорушенням тільки тоді, коли йому притаманна сукупність всіх чотирьох обов`язкових ознак, відсутність хоча б однієї з них, не відносить діяння до кримінальних правопорушень. При цьому, суспільна небезпечність, як обов`язкова ознака кримінального правопорушення, є самостійною та достатньою підставою, яка виступає індикатором початку застосування процесуальної норми, в нашому випадку ч. 1 ст. 214 КПК України, А отже заява, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення повинна містити у собі перелік мінімально допустимих ознак (ознаку), які дозволяють відрізняти їх від будь-яких інших заяв чи повідомлень, не тільки за формою, але й за змістом.

Аналогічну позицію було підтримано колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду, яка була викладена у постанові від 30.09.2021 (справа №556/450/18): «Разом із цим слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення…».

При цьому, більш конкретний та дієвий крок в противагу позиції формального підходу щодо «автоматичного» внесення заяв та відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань був зроблений Верховною Радою України. Так, з 01.07.2020 року набрав чинності Закон України Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо спрощення досудового розслідування окремих категорій кримінальних правопорушень», яким були внесені зміни до ч. 3 ст. 214 КПК України, що дозволили до внесення відомостей до ЄРДР проводити певні процесуальні дії з метою з`ясування обставин вчинення кримінального проступку.

З урахуванням вищевикладеного, приходжу до переконання, що скарга ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора Баришівського відділу Броварської окружної прокуратури Київської області , яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 303, 306, 307 КПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора Баришівського відділу Броварської окружної прокуратури Київської області , яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - залишити без задоволення.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя Баришівського районного суду ОСОБА_1