Справа № 386/750/22
Провадження № 1-кс/386/401/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 листопада 2022 року смт. Голованівськ

Слідчий суддя Голованівського районного суду

Кіровоградської області ОСОБА_1

розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_2 представника власника майна ОСОБА_3 про скасування арешту майна по кримінальному провадженні , зареєстрованого в ЄРДР за №0000296,

встановив:
Адвокат ОСОБА_2 представник власника майна ОСОБА_3 16.11.2022 о 14 год 22 хв. звернувся до суду про скасування арешту майна по кримінальному провадженні , зареєстрованого в ЄРДР за №0000296 в якій просить скасувати накладений арешт на автомобіль марки УАЗ452, реєстраційний номер « НОМЕР_1 », який належить ОСОБА_4 , відповідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 .

Перевіривши матеріали клопотання, вважаю, що клопотання слід повернути адвокату в зв`язку з наступним.

Одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження, передбачені ст.131 Кримінального-процесуального кодексу України, є арешт майна, суть якого полягає у тимчасовій забороні, адресованій власнику чи володільцю майна, відчужувати його, або розпоряджатися чи користуватися ним. Порядок скасування арешту майна встановлюється ст.174 КПК України.

Згідно ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Дана норма передбачає чіткий перелік осіб, які мають право звернутися до слідчого судді під час досудового розслідування з клопотанням про скасування арешту майна повністю або частково.

В клопотанні адвокат зазначив, що його підзахисний взяв у власника у тимчасове використання даний автомобіль, який йому необхідний для ведення власного господарства, даним автомобілем він виконував ряд робіт на волонтерських засадах, а саме розвезення товарів тимчасово переселеним особам, підвід продуктів на блок пости та інше.

Разом з тим, до матеріалів клопотання не надано жодного доказу, який би підтвердив право власності чи право володіння ОСОБА_3 чи ОСОБА_4 на автомобіль УАЗ452, реєстраційний номер « НОМЕР_1 », тобто речові докази по справі, а також, що зазначений автомобіль був у фактичному користуванні ОСОБА_3 і ним використовувався у цілях вказаних адвокатом.

Крім цього, адвокатом не додано до клопотання доказів накладення арешту на вказане майно, про що вказано в клопотанні.

Також адвокатом в клопотанні зазначено, підстав накладення арешту на автомобіль, вказаних в клопотанні, не доведено що даним автомобілем не здійснювався будь-який вивіз деревини чи ще чогось, при огляді автомобіль був пустий і знаходився неподалік нібито місця злочину, будь-яких доказів що даний автомобіль є знаряддям злочину немає.

Відповідно до ч. 1 , ч. 2 , ч. 3 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ст. 174 КПК України Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

За змістом положень КПК України скарга повертається у разі, якщо скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу. Приймаючи до уваги, що заявником до клопотання не додано належних доказів, які вказують на те, що він являється особою, яка у відповідності дост.174 КПК України має право звернутись з клопотанням про скасування арешту майна, вважаю, що клопотання слід повернути особі, яка його подала.

Зважаючи на обмежені строки розгляду клопотання про скасування арешту майна, які визначені ч.2 статті 174 КПК України та те, що нормами КПК України не передбачено обов`язку слідчого судді по збиранню доказів для розгляду клопотань сторін кримінального провадження чи інших учасників процесу, відтак матеріали клопотання належить повернути заявнику.

У зв`язку з вищевикладеним вважаю, що клопотання підлягає поверненню заявникові.

Також, слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити заявнику, що повернення скарги не позбавляє його право повторного звернення до слідчого судді, в порядку, передбаченому КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.64-2, 174, 304 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання адвоката ОСОБА_2 представника власника майна ОСОБА_3 про скасування арешту майна по кримінальному провадженні , зареєстрованого в ЄРДР за №0000296 повернути особі, яка його подала.

Повернення клопотання не позбавляє власника майна права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Копію ухвали надіслати заявнику разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Кіровоградського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії. Ухвала набирає чинності після закінчення строків на її оскарження.

Слідчий суддя: ОСОБА_1