Справа №639/3944/22
Провадження №1-кс/639/1054/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 грудня 2022 року м. Харків

Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Харкова ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню № 0000932 від 03.12.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, -

в с т а н о в и в:

До Жовтневого районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню № 0000932 від 03.12.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Клопотання обґрунтоване наступним.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 26.11.2022, вранці, за адресою: АДРЕСА_1 , малознайомий чоловік знаходився в гостях у ОСОБА_4 , який скориставшись необережністю останньої, в умовах воєнного стану, шляхом вільного доступу, таємно викрав телефон марки «Nokia 1.4».

За даним фактом 03.12.2022 було розпочато досудове розслідування за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185КК України, відомості внесені до ЄРДР за № 0000932.
В ході огляду місця події від 03.12.2022, проведеного на відкритій ділянці місцевості за адресою: м. Харків, вулиця Фельдшерська, біля будівлі № 76, гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у присутності понятих, добровільно видав співробітникам поліції: мобільний телефон марки «Nokia 1.4», серійний номер: НОМЕР_1 , в корпусі чорного кольору та у чохлі чорного кольору, без видимих пошкоджень, в робочому стані, на момент огляду екран заблокований, код для розблокування відсутній. Зі слів ОСОБА_5 , даний мобільний телефон йому приніс знайомий на ім`я ОСОБА_6 з метою розблокування, та у подальшому відмовився забирати.

У зв`язку з вищевикладеним, вилучений: мобільний телефон марки «Nokia 1.4», серійний номер: НОМЕР_1 , в корпусі чорного кольору, без видимих пошкоджень, в робочому стані, має істотне значення для досудового розслідування даного кримінального провадження, тому 03.12.2022 слідчим СВ ВП № 1 ХРУП № 3 ГУ НП в Харківській області лейтенантом поліції ОСОБА_7 , винесено постанову про визнання його речовим доказом.

Власником вказаного вище мобільного телефону є: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка мешкає за адресою: АДРЕСА_1 .

Повернення вилучених речей може негативно вплинути на встановлення істини по кримінальному провадженню та встановлення усього кола осіб, причетних до скоєння вказаного кримінального правопорушення, оскільки у разі повернення зазначених речей може бути вжиті заходи та вчинені дії направленні на їх знищення, що може взагалі унеможливить встановлення об`єктивної істини у кримінальному проваджені, а також призначення та проведення необхідних судових експертиз.

Метою накладення арешту є збереження речових доказів.

Тому, звернення з відповідним клопотанням важливо для забезпечення доказової бази у кримінальному провадженні, про що йдеться в ч. 2 ст. 170 КПК України.

Власник майна ОСОБА_4 надала заяву про розгляд клопотання без її участі, проти арешту майна не заперечує.

Прокурор надала заяву про розгляд клопотання без її участі, просила слідчого суддю клопотання задовольнити.
Слідчий суддя, дослідивши документи та надані до суду матеріали кримінального провадження, приходить до наступних висновків .

Відповідно до вимог ст.ст. 214, 223 КПК України, після внесення повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий або прокурор розпочинають досудове розслідування, виконують слідчі (розшукові) дії, спрямовані на отримання (збирання) доказів.

Згідно п.1 ч.2 ст.167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Вимогами п.1 ч.2ст.170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема: збереження речових доказів.

У випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу(ч.3 ст.170 КПК України).

Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставини, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально-протиправним шляхом. Документи є речовими доказами, якщо вони містять вищевказані ознаки.

Постановою слідчого СВ ВП № 1 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_7 від 03.12.2022 року вказані речі визнані речовими доказами у справі.
Суд вважає, що наявні підстави вважати, що тимчасово вилучене майно є доказом злочину, зазначене майно визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні.
Відповідно до ч.1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Відповідно до вимог ст. 170 КПК України арештом майна, зокрема є тимчасове, до скасування у встановленому КПК порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Арешт майна скасовується у встановленому КПК порядку.

Прокурором доведено, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України;майно, на яке прокурор просить накласти арешт, визнано речовим доказом, та має суттєве доказове значення для досудового розслідування, може бути доказом під час судового розгляду, необхідне для повного та всебічного розслідування кримінального провадження, потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, у володінні якої перебуває майно та завдання, для виконання якого прокурор звертається із клопотанням, може бути виконане, а тому наявні підстави для застосування заходів забезпечення кримінального провадження у вигляді накладення арешту на вилучене майно з метою збереження речових доказів.
Отже, необхідно накласти арешт на вилучене 03.12.2022 року під час проведення огляду біля будівлі АДРЕСА_2 , майно.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.131-132, 170-173, 309, 369, 371, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в :

Клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 задовольнити.

Накласти у кримінальному провадженні № 0000932 від 03.12.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, з метою забезпечення збереження речових доказів, арешт на майно, вилучене під час проведення огляду місця події від 03.12.2022 року на відкритій ділянці місцевості біля будівлі № 76 за адресою: м. Харків, вул. Фельдшерська, а саме: мобільний телефон Nokia 1.4», серійний номер: НОМЕР_1 , в корпусі чорного кольору та у чохлі чорного кольору, який належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка мешкає за адресою: АДРЕСА_1 .

Зберігання вказаних речей доручити дізнавачу сектору дізнання у кримінальному провадженні.
Виконання ухвали покласти на слідчого та/або прокурора по кримінальному провадженню № 0000932 від 03.12.2022 року.
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення, а особами, що не були присутні при оголошенні ухвали у той же строк після отримання її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_8 ОСОБА_9