Справа № 495/8554/22
№ провадження 1-кс/495/2211/2022
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 жовтня 2022 року м. Білгород - Дністровський

Слідчий суддя Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Білгород-Дністровському клопотання слідчого СВ Білгород-Дністровського РВП ГУ НП в Одеській області ОСОБА_5 , поданого в рамках кримінального провадження №0001058 від 08.09.2022 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Темиртау, Карагандинської області, Казахстан, громадянина України, який проживає за адресою: АДРЕСА_1

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

31.10.2022 слідчий СВ Білгород-Дністровського РВП ГУ НП в Одеській ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області з клопотанням в рамках кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001058 від 08.09.2022 року за ознаками ст.185 ч. 4 КК України.

1. - Виклад обставин, зазначених в клопотанні.

ОСОБА_4 , будучи раніше судимим за вчинення корисливого майнового злочину, 28.07.2022 року в період часу з 12 годин 00 хвилин до 13 годин 00 хвилин, більш точний час в ході досудового розслідування не встановлено, проходячи біля зруйнованого внаслідок ракетного удару дачного будинку АДРЕСА_2 , помітив в зруйнованій будівлі газонокосарку ручну марки «STIHL», модель FS45C, білого та оранжевого кольорів, та телевізор марки «TOSHIBA», модель 15CL7R, в корпусі сірого кольору, діагональ екрану 15 дюймів, які належать ОСОБА_7 . В цей час у ОСОБА_4 виник умисел направлений на таємне викрадення чужого майна, та усвідомлюючи суспільну небезпечність своїх дій, впевнившись, що його дії не будуть помічені та усвідомлюючи та достовірно знаючи про оголошення воєнного стану на території Україні, виявив намір його використання для отримання можливості наживи за рахунок розкрадання чужого майна.

Далі, ОСОБА_4 реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, знаходячись біля вищевказаного зруйнованого дачного будинку та умисно, повторно, протиправно, з корисливих мотивів, шляхом вільного доступу, розуміючи суспільно-небезпечні наслідки, заволодів:

- газонокосаркою ручною, марки «STIHL», модель FS45C, білого та оранжевого кольорів, вартістю 4655 гривень;

- телевізором марки «TOSHIBA», модель 15CL7R, в корпусі сірого кольору, діагональ екрану 15 дюймів, вартістю 650 гривень.

Після чого ОСОБА_4 з місця скоєння кримінального правопорушення зник та викраденим розпорядився на власний розсуд, чим завдав ОСОБА_7 матеріальний збиток на загальну суму 5305 гривень.

У вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, обґрунтовано підозрюється: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Темиртау, Карагандинської області, Казахстан, громадянина України, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

28.10.2022, ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, а саме у таємному викраденні чужого майна (крадіжці), вчиненому в умовах воєнного стану.

Відповідно до вимог ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризику, передбаченого у ст. 177 КПК України, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_4 , є ризик того, що він:

- як особа, яка раніше притягувалась до кримінальної відповідальності, може переховуватись від органів досудового розслідування або суду, адже будучи обізнаним в тому, що підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, може бажати уникнути кримінальної відповідальності та подальшого відбуття покарання;

- незаконно впливати на свідків, та потерпілих у вказаному кримінальному правопорушенні;

- вчинити інше кримінальне правопорушення, так як ОСОБА_4 , раніше вчиняв кримінальні правопорушення.

Застосування міри запобіжного заходу у вигляді застави вважаю також не є доцільним, оскільки підозрюваний ОСОБА_4 , офіційно не працює, та не зможе внести заставу, яка буде визначена судом.

Приймаючи до уваги, що ОСОБА_4 , обґрунтовано підозрюється у скоєнні тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, а також те, що ОСОБА_4 , схильний до скоєння кримінальних правопорушень, а також той факт, що жоден з більш м`яких заходів не зможе запобігти вище вказаним ризикам, на підставі чого слідчий просив застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту із забороною залишати житло цілодобово.

2. - Позиції сторін.

Прокурор в судовому засіданні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підтримав, просив задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_4 у судовому засіданні просив застосувати більш м`який запобіжний захід.

3. - Мотивація суду.

Вивчивши матеріли клопотання, заслухавши думку учасників процесу, приходжу до наступного.

Відповідно до положень ст.176 КПК України передбачені такі види запобіжних заходів: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.

Згідно зі ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених ч.1 ст. 194 КПК України.

Відповідно до ч.5 ст.194 КПК України, якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.

3.1 - Наявність обґрунтованої підозри.

28.10.2022 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Темиртау, Карагандинської області, Казахстан, громадянина України, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України, тобто крадіжка, вчинена в умовах воєнного стану.

Указом Президента № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України в Україні запровадили воєнний стан з 05:30 години 24 лютого 2022 року, строком на 30 діб. На часткову зміну статті 1 Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб. 21 квітня 2022 року Верховна Рада прийняла Закон України «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 19.04.2022 № 7300, за яким воєнний стан в Україні продовжують з 05:30 25 квітня 2022 року строком на 30 діб, до 25 травня 2022 року. Відповідно до Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 17.05.2022 № 341/2022, продовжується строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб (тобто до 23 серпня 2022 року). Згідно з Указом Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 12.08.2022 № 573/2022, продовжується строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб (тобто до 21 листопада 2022 року).

Обґрунтованість підозри у вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_4 повністю підтверджується зібраними на даний час в кримінальному провадженні доказами, а саме: показами потерпілого ОСОБА_7 ; показами свідка ОСОБА_8 ; протоколом огляду від 27.10.2022 року в ході якого оглянуто майно видане гр. ОСОБА_4 , а саме газонокосарки ручної, марки «STIHL», модель FS45C, білого та оранжевого кольорів та телевізор марки «TOSHIBA», модель 15CL7R, в корпусі сірого кольору; показами підозрюваного ОСОБА_4 ; протоколом слідчого експерименту за участю підозрюваного ОСОБА_4 та іншими матеріалами кримінального провадження та речовими доказами в їх сукупності.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення (ч.2 ст.177 КПК України). Оскільки в процесуальному законодавстві немає чіткого визначення обґрунтованої підозри, слідчий суддя звертається до практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права в Україні (ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», ч.2 ст. 8 КПК України). Обґрунтована підозра - це стандарт доказування, який передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (стандарт, визначений у Рішенні у справі Fox, Campbell and Hartley проти Сполученого Королівства від 30 серпня 1990 року, заяви № 12244/86, 12245/86, 12383/86, параграф 32). Обґрунтованість залежить від усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри не мають бути такого ж рівня як ті, що необхідні для обвинувачення, або навіть винесення вироку (Рішення Великої Палати у справі Merabishvili проти Грузії від 28 листопада 2017 року, заява № 72508/13, параграф 184). Тому, цей стандарт доказування є досить низьким - необхідно встановити чи наявні (або відсутні) факти чи інформація, що в сукупності може переконати слідчого суддю в тому, що особа могла вчинити кримінальне правопорушення.

Слідчий суддя, не вирішуючи питання про доведеність вини та остаточної кваліфікації дій ОСОБА_4 , дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення підозрюваним інкримінованого йому кримінального правопорушення, за викладених у клопотанні обставин, тією мірою, щоб виправдати застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Слідчий суддя наголошує, що на даному етапі досудового розслідування при вирішенні питання про застосування до підозрюваної особи запобіжного заходу, повноваження слідчого судді обмежуються оцінкою доказів на предмет їх переконливості щодо висновку про можливість вчинення кримінального правопорушення за конкретних обставин та конкретною особою. Отже, на даній стадії мова йде виключно про обґрунтоване припущення.

Очевидних невідповідностей змісту повідомлення про підозру ОСОБА_4 вимогам ст. 277 КПК України у судовому засіданні не встановлено. Надані достатні підстави для наявності обґрунтованої підозри стосовно вчинення підозрюваним дій, що кваліфікуються за ч.4 ст.185 КК України.

3.2 - Наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України і на які вказує слідчий чи прокурор.

Слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один з ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий (п. 2 ч. 1 ст. 194 КПК України).

Так слідчим було зазначено, що відносно підозрюваного ОСОБА_4 існують зазначені в п.п. 1,2, 3,4, 5 ч.1 ст.177 КПК України ризики, а саме:

- переховуватись від органів досудового розслідування, суду, підозрюється у скоєнні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання від 5 до 8 років позбавлення волі, тому є підстави вважати, що підозрюваний, знаючи про тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винуватим у вчиненні злочину, з метою уникнення кримінальної відповідальності, може вдатися до спроб переховуватися від органу досудового розслідування.;

- знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, адже у кримінальному провадженні наявні речі і документи, щодо яких на теперішній час з об`єктивних обставин не вирішено питання щодо їх належного вилучення та накладення арешту, не встановлені всі обставини кримінального провадження.

- незаконно впливати на свідків, оскільки підозрюваному відомі їх анкетні дані та місця проживання, та яких на теперішній час допитано лише на стадії досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні, однак під впливом підозрюваного, внаслідок психологічного тиску шляхом погроз або вмовляння, можуть змінити показання, або ухилятись від з`явлення для давання показань;

- перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, в тому числі викриттю повної схеми вчинення кримінального правопорушення, або перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, що свідчить про наявність ризику, передбаченого п.4 ч.1 ст.177 КПК України;

- вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Так, встановлено, що ОСОБА_4 , раніше притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення злочинів.

На думку слідчого, зібрано достатні докази того, що лише застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту забезпечить належну процесуальну поведінку, оскільки підозрюваний, будучи обізнаним про те, що він скоїв кримінальне правопорушення, усвідомлюючи його суспільну небезпеку, в подальшому може перешкоджати кримінальному провадженню та сприяти настанню зазначених вище ризиків.

Відповідно до ч.1 ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини.

Оцінюючи питання про ризик втечі ЄСПЛ зазначає,що він має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v.Moldova (Бекчиєв проти Молдови) §58).

Стосовно загрози втечі, практика ЄСПЛ виходить з того, що можливість жорстокого засудження є недостатньою для виправдання тримання під вартою. При цьому загроза втечі не випливає з простої можливості для обвинуваченого перетнути кордон держави. Для того, щоб ця обставина мала реальний характер потрібно доказувати наявність інших обставин, а саме: характеристики особи, її моральний облік, місце проживання, професію, прибуток, сімейних зв`язків, будь яких зв`язків з іншою країною, або наявність зв`язків в іншому місці.

Відповідно до правової позиції Європейського суду відсутність в особи роботи та сім`ї не є доказом того, що вона може схилиться до вчинення нових злочинів. Так само як і сама по собі відсутність постійного місця роботи не є доказом того, що особа зникне (Пшевечерський проти Росії від 24 травня 2003 року).

З урахуванням викладеного, слідчий суддя приходить до висновку, що наявні достатні підстави вважати, що існують ризики, передбачені п.п. 1, 3 ч.1 ст.177 КПК України, на які вказують слідчий та прокурор, у зв`язку із чим, оцінивши в сукупності всі докази, надані сторонами кримінального провадження та обставини, передбачені, ст. 178 КПК України, з урахуванням даних про особу підозрюваного, слідчий суддя приходить до висновку про обґрунтованість зазначених ризиків.

3.3 - Недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчим зазначено, що обрання більш м`якої міри запобіжного заходу до підозрюваної у вигляді особистого зобов`язання та особистої поруки не є доцільним, оскільки може призвести до вчинення підозрюваним інших більш тяжких кримінальних правопорушень.

Застосування міри запобіжного заходу у вигляді застави не є доцільним, оскільки підозрюваний офіційно не працевлаштований, не зможе внести заставу, яка буде визначена судом, а внесення застави іншими особами не зможе забезпечити виконання обов`язків, визначених судом при ухваленні рішення про обрання запобіжного заходу.

Враховуючи ті обставини, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, який відповідно до ст.12 КК України відноситься до категорії тяжкого злочину, особа має постійне місце проживання, та з урахуванням доведеності наявності ризиків, передбачених ст.177 КПК України, те що особа вже неодноразово притягувалась до кримінальної відповідальності, з метою забезпечення належної поведінки підозрюваної під час досудового розслідування даного кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку, що дане клопотання слід задовольнити.

Керуючись ст. ст. 176-178, 181, 193, 194, 196, 376 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого СВ Білгород-Дністровського РВП ГУ НП в Одеській області ОСОБА_5 , поданого в рамках кримінального провадження №0001058 розпочатого 08.09.2022 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.

Застосувати відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за місцем проживання підозрюваного, а саме: АДРЕСА_1 із забороною йому залишати місце свого проживання в цілодобово в межах строку досудового розслідування, тобто до 28.12.2022 року включно.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні, прокурора, який здійснює процесуальне керівництво в рамках кримінального провадження або суду за першим викликом;

- не відлучатися за межі м. Білгород-Дністровський без дозволу слідчого або органу, у провадженні якого знаходиться кримінальне провадження;

- повідомляти службову особу (слідчого, прокурора) або орган, у провадженні якого знаходиться кримінальне провадження, про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, якщо такий є, а також інші документи, що дають право на виїзд з України.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її винесення.

Слідчий суддя ОСОБА_1 ОСОБА_9