Справа № 308/9528/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 грудня 2022 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , представника власника майна ОСОБА_4 , розглянувши клопотання представника ТОВ «ГЛОБУС ПРАЙМ» про скасування арешту майна, накладеного на підставі ухвали слідчого судді від 08.09.2022 у кримінальному провадженні №0000107, відомості про яке 23.07.2022 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.419 КК України,
в с т а н о в и в:
на розгляд слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшло клопотання представника власника майна ОСОБА_4 , розглянувши клопотання представника ТОВ «ГЛОБУС ПРАЙМ» про скасування арешту майна, накладеного на підставі ухвали слідчого судді від 08.09.2022 у кримінальному провадженні №0000107 від 23.07.2022.
Клопотання обґрунтоване тим, що слідчий суддя, накладаючи арешт, не врахував, що відповідне майно органом досудового розслідування не вилучалось. Натомість відповідні предмети є речовими доказами у іншому кримінальному провадженні.
Посилається на те, що перелік осіб, визначений ст.170 КПК України не стосується власника майна, щодо якого на момент направлення клопотання відсутнє кримінальне провадження. Звертає увагу на те, що власник майна не є відповідачами у жодній справі, тому й не несуть цивільної відповідальності за шкоду тощо.
Зазначає про те, що розглядаючи клопотання про арешт майна, через відсутність під час розгляду справи володільця майна та документів про походження товару, слідчий суддя не мав можливості у повному обсязі оцінити всі докази у справі та дати правильну оцінку клопотанню про накладення арешту на майно.
Відповідно до змісту витягу ЄРДР органом досудового розслідування досліджуються обставини неналежного несення служби працівниками прикордонної служби в зоні прикордонного контролю митного посту «Лужанка» призвело до безпідставного пропуск транспортного засобу Мерседес Бенц моделі Спрінтер, д.н.з. НОМЕР_1 з мобільною технікою та аксесуарами , що призвело до несплати митних платежів.
Застосування арешту до майна виявленого та вилученого з істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону, нівелює принцип законності кримінального провадження, не враховує фактичних обставин справи, а розумність та співмірність такого обмеження права власності не узгоджується із завданням кримінального провадження, регламентованими ст.2 КПК України.
У судовому засіданні прокурор питання скасування арешту з відповідного майна просив вирішити на розсуд слідчого судді з урахуванням позиції судів, які визначилися з даним питанням.
У судовому засіданні представник володільця майна подане клопотання підтримав, просив слідчого суддю його задовольнити та скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді від 08.09.2022.
Всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для вирішення подання про скасування арешту на транспортний засіб, слідчий суддя встановив наступне.

Шостим слідчим відділом (з дислокацією у м. Ужгороді) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000107, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23.07.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 419 КК України.

Ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області задоволено клопотання прокурора Закарпатської спеціалізованої прокуратури у військові та оборонній сфері Західного регіону про арешт майна у кримінальному провадженні №0000107 від 23.07.2022 та накладено арешт на майно, виявлене в результаті огляду транспортного засобу «Mercedes Sprinter», н.з. НОМЕР_1 та предметів, речей, документів, що перебувають у ньому, а саме:
- транспортний засіб «Mercedes Sprinter», реєстраційний номерний знак України НОМЕР_1 номер шасі (кузова, рами) НОМЕР_2 ;
- технічні пристрої марки «Apple», у оригінальних заводських коробках марки «Apple», білого кольору, без видимих слідів відкриття, розпакування чи пошкодження, на звороті яких наявні ідентифікаційні відомості про технічний пристрій, що перебуває в коробці, а саме:
1. Мобільні телефони марки «Iphone» моделі «13 PRO» в загальній кількості 154 (сто п`ятдесят чотири) штук;
2. Мобільні телефони марки «Iphone» моделі «13 PRO МАХ» в загальній кількості 650 (шістсот п`ятдесят) штук;
3. Мобільні телефони марки «Iphone» моделі «13» в загальній кількості 581 (п`ятсот вісімдесят одна) штуки;
4. Мобільні телефони марки «Iphone» моделі «13 МІNI» в загальній кількості 258 (двісті п`ятдесят вісім) штук;
5. Мобільні телефони марки «Iphone» моделі «12» в загальній кількості 449 (чотириста сорок дев`ять) штук;
6. Мобільні телефони марки «Iphone» моделі «11», в загальній кількості 268 (двісті шістдесят вісім) штук;
7. Мобільні телефони марки «Iphone» моделі «SE» в загальній кількості 86 (вісімдесят шість) штук;
8. Годинники марки «Apple Watch» моделі «Series 7» в загальній кількості 333 (триста тридцять три) штуки;
9. Навушники марки «AirPods», в загальній кількості 201 (двісті одна) штука;
10. Ноутбук марки «MacBook Air», в загальній кількості 210 (двісті десять) штук;
11. Ноутбуки марки «MacBook PRO» в загальній кількості 49 (сорок дев`ять) штуки;
12. Планшети марки «iPad» в загальній кількості 14 (чотирнадцять) штук.
- Мобільний телефон чорного кольору, опечатаний у спецпакет Національної поліції України №ЕХРТ 0209129.
- Свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 , на транспортний засіб «Mercedes Benz Sprinter», н.з. НОМЕР_1 та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_4 , на транспортний засіб «Mercedes Benz Sprinter», н.з. НОМЕР_5 .
- Документи щодо транспортування мобільних телефонів та літієвих батарей, із Дубаю в Угорщину, від 22.06.2022, із Брукліну (США) в Угорщину, від 22.06.2022; складські квитанції, від 24.06.2022, транзитні митні декларації Т1, із митними забезпеченнями Угорщини від 30.06.2022; вантажні декларації на мобільні телефони, ноутбуки марки «Apple», від 23.06.2022; транспортні накладні CMR, із зазначенням транспортного засобу н.з. НОМЕР_1 , із митними забезпеченнями Угорщини від 30.06.2022; інші документи; комерційні рахунки на придбання мобільних телефонів, ноутбуків марки «Apple», від 28.06.2022 (Дубай); митні інвойси від 24.06.2022 (США); митні декларації (Дубай).
Накладаючи арешт на вказане майно, слідчий суддя виходив з того, що відповідні предмети відповідають критеріям, визначеним ст.98 КПК України щодо речових доказів та можуть мати доказове значення у кримінальному провадженні.
Аналізуючи обґрунтованість заявленого адвокатом ОСОБА_4 клопотання, слідчий суддя вказує на наступне.

Відповідно до частини 1 статті 9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Згідно з Конституцією України та Законом України «Про міжнародні договори і угоди», чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України і підлягає застосуванню поряд з національним законодавством України.

До основних стандартів у сфері правового регулювання відносин власності належить Загальна декларація прав людини (1948 р.) та Європейська конвенція про захист прав людини та основних свобод (1950 р.), учасником яких є Україна.

Статтею 1 Протоколу №1 (1952 р.) до Конвенції встановлено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном, ніхто не може бути позбавлений свого майна, інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

Як свідчить практика Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), найчастіше втручання в право власності фізичних та юридичних осіб відбувається з боку державних органів, зокрема, органів виконавчої влади, іноді органів законодавчої й судової влади, шляхом прийняття законодавчих актів чи при винесенні незаконного рішення суду, тоді як ст.1 Першого Протоколу до Європейської конвенції з прав людини забороняє будь-яке невиправдане втручання державних органів.

Практика ЄСПЛ визначає, що стаття 1 Протоколу 1, яка спрямована на захист особи (юридичної особи) від будь-якого посягання держави на право володіти своїм майном, також зобов`язує державу вживати необхідні заходи, спрямовані на захист права власності (рішення по справі «Броньовський (Broniowski) проти Польші» від 22.06.2004р.).

У своїх висновках ЄСПЛ неодноразово нагадував, що перша та найважливіша вимога статті 1 Протоколу 1 полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним: друге речення пункту 1 дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а пункту 2 - визначає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном шляхом введення в дію «законів». Більше того, верховенство права, один з фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей конвенції (рішення у справах «Амюр проти Франції», «Колишній король Греції та інші проти Греції» та «Малама проти Греції»).

Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом (частина 1 статті 16 КПК України).

Статтею 41 Конституції України встановлено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Право приватної власності є непорушним.

Відповідно до пункту 7 частини 2 статті 131 КПК України заходами забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до частини 1 статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Порядок скасування арешту майна визначений статтею 174 КПК України, якою передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Тобто тягар доказування необґрунтованості або подальшої недоцільності арешту у даному випадку покладається на власника або володільця майна.

Слідчий суддя зауважує, що однією із підстав для скасування раніше накладеного арешту на майно є випадок, коли потреба у застосуванні відповідного заходу забезпечення відпала.

Формою об`єктивації вказаного є, зокрема, ситуації, коли первісно арешт на майно накладався без урахування окремих фактичних обставин з об`єктивних причин, наприклад, належність майна іншій особі; чи коли подальше накладення арешту провокує негативні наслідки для третіх осіб.
Матеріалами клопотання підтверджується юридична заінтересованість ТОВ «ГЛОБУС ПРАЙМ» () у скасуванні арешту, позаяк, беручи до уваги первинні та бухгалтерських документах, копії яких наявні в матеріалах клопотання, оскільки вказане товариство є власником арештованого майна та здійснювало його переміщення, що підтверджується накладною вимогою про внутрішнє переміщення товарів №1 від 27.06.2022 року та накладною вимогою про внутрішнє переміщення товарів №2 від 27.06.2022 року.

Слідчий суддя враховує, що первісний розгляд здійснювався за відсутності представника ТОВ «ГЛОБУС ПРАЙМ» (), а тому доводи адвоката ОСОБА_4 про те, що слідчий суддя, розглядаючи клопотання про арешт майна, через відсутність під час розгляду справи володільця майна та документів про походження товару, не мав можливості у повному обсязі оцінити всі докази у справі є істотними.
Слід зауважити, що предметом досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000107 від 23.07.2022 є перевірка дотримання зобов`язаними особами правил несення прикордонної служби, тому подальший арешт відповідного майна буде спричиняти негативні наслідки для третіх осіб, є непропорційним та не узгоджується із прецедентною практикою ЄСПЛ.
Решта доводів представника ТОВ «ГЛОБУС ПРАЙМ» вирішення питання про скасування арешту не впливають, а тому не вимагають детального дослідження чи спростування.

Слідчий суддя повторно зазначає про те, що прокурор питання скасування арешту з відповідного майна просив вирішити на розсуд слідчого судді з урахуванням позиції судів, які визначилися з даним питанням.
У зв`язку з цим доцільно звернути увагу на те, що ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 28.10.2022 (провадження №1-кс/761/11903/2022) клопотання адвоката ОСОБА_5 в інтересах ТОВ «ГЛОБУС ПРАЙМ» задоволено.
Крім того, ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 10.11.2022 (провадження №1-кс/761/13356/2022) клопотання сторони обвинувачення про арешт майна у кримінальному провадженні №0000240 від 30.06.2022 залишено без задоволення.
Разом з тим, слідчий суддя зауважує, що адвокат ОСОБА_4 у поданому клопотанні просить скасувати також арешт на ключі запалювання до транспортного засобу Мерседес Бенц моделі Спрінтер д.н.з. НОМЕР_1 . Слідчий суддя звертає увагу, що арешт на ключі запалювання не накладався, а тому вимоги про його скасування є передчасними, тому в цій частині клопотання слід залишити без задоволення.
Підсумовуючи викладене, слідчий суддя доходить до переконання про те, що внесене адвокатом ОСОБА_4 клопотання слід задовольнити частково.
Керуючись статтями 22, 170-174 КПК України, слідчий суддя
п о с т а н о в и в:
клопотання представника ТОВ «ГЛОБУС ПРАЙМ» про скасування арешту майна задовольнити частково.
Скасувати накладений ухвалою слідчого судді від 08.09.2022 арешт у кримінальному провадженні №0000107 від 23.07.2022 на майно, виявлене в результаті огляду транспортного засобу «Mercedes Sprinter», н.з. НОМЕР_1 та предметів, речей, документів, що перебувають у ньому, а саме:
- транспортний засіб «Mercedes Sprinter», реєстраційний номерний знак України НОМЕР_1 номер шасі (кузова, рами) НОМЕР_2 ;
- технічні пристрої марки «Apple», у оригінальних заводських коробках марки «Apple», білого кольору, без видимих слідів відкриття, розпакування чи пошкодження, на звороті яких наявні ідентифікаційні відомості про технічний пристрій, що перебуває в коробці, а саме:
1. Мобільні телефони марки «Iphone» моделі «13 PRO» в загальній кількості 154 (сто п`ятдесят чотири) штук;
2. Мобільні телефони марки «Iphone» моделі «13 PRO МАХ» в загальній кількості 650 (шістсот п`ятдесят) штук;
3. Мобільні телефони марки «Iphone» моделі «13» в загальній кількості 581 (п`ятсот вісімдесят одна) штуки;
4. Мобільні телефони марки «Iphone» моделі «13 МІNI» в загальній кількості 258 (двісті п`ятдесят вісім) штук;
5. Мобільні телефони марки «Iphone» моделі «12» в загальній кількості 449 (чотириста сорок дев`ять) штук;
6. Мобільні телефони марки «Iphone» моделі «11», в загальній кількості 268 (двісті шістдесят вісім) штук;
7. Мобільні телефони марки «Iphone» моделі «SE» в загальній кількості 86 (вісімдесят шість) штук;
8. Годинники марки «Apple Watch» моделі «Series 7» в загальній кількості 333 (триста тридцять три) штуки;
9. Навушники марки «AirPods», в загальній кількості 201 (двісті одна) штука;
10. Ноутбук марки «MacBook Air», в загальній кількості 210 (двісті десять) штук;
11. Ноутбуки марки «MacBook PRO» в загальній кількості 49 (сорок дев`ять) штуки;
12. Планшети марки «iPad» в загальній кількості 14 (чотирнадцять) штук.
- Мобільний телефон чорного кольору, опечатаний у спецпакет Національної поліції України №ЕХРТ 0209129.
- Свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 , на транспортний засіб «Mercedes Benz Sprinter», н.з. НОМЕР_1 та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_4 , на транспортний засіб «Mercedes Benz Sprinter», н.з. НОМЕР_5 .
- Документи щодо транспортування мобільних телефонів та літієвих батарей, із Дубаю в Угорщину, від 22.06.2022, із Брукліну (США) в Угорщину, від 22.06.2022; складські квитанції, від 24.06.2022, транзитні митні декларації Т1, із митними забезпеченнями Угорщини від 30.06.2022; вантажні декларації на мобільні телефони, ноутбуки марки «Apple», від 23.06.2022; транспортні накладні CMR, із зазначенням транспортного засобу н.з. НОМЕР_1 , із митними забезпеченнями Угорщини від 30.06.2022; інші документи; комерційні рахунки на придбання мобільних телефонів, ноутбуків марки «Apple», від 28.06.2022 (Дубай); митні інвойси від 24.06.2022 (США); митні декларації (Дубай).
У задоволенні решти клопотання відмовити повністю.
Ухвала оскарженню не підлягає, набирає законної сили з моменту її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1