Номер провадження: 11-кп/813/839/22
Головуючий у першій інстанції ОСОБА_1
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

18.02.2022 року м. Одеса

Суддя Одеського апеляційного суду ОСОБА_2 , секретаря судових засідань ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , обвинуваченого ОСОБА_5 , захисника - адвоката ОСОБА_6 , відповідно до вимог ст.401 КПК України, під час розгляду клопотання обвинуваченого ОСОБА_5 про скасування йому запобіжного заходу,-

установив

Оскаржуваним вироком Приморського районного суду м. Одеси від 10.12.2021 року ОСОБА_5 визнано винним у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст. 115 ч. 1, 125 ч. 1 КК України.

Ухвалою Одеського апеляційного суду від 21.01.2022 року було відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою захисника обвинуваченого ОСОБА_5 на вищевказаний вирок відносно нього.

До апеляційного суду надійшло клопотання обвинуваченого ОСОБА_5 про скасування йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у зв`язку із спливом строку покарання за оскаржуваним вироком.

18.02.2022 року клопотання обвинуваченого ОСОБА_5 було задоволено частково, змінено ОСОБА_5 , запобіжний захід з тримання під вартою на особисте зобов`язання з покладанням обов`язків з`являтися за викликом до суду апеляційної інстанції та повідомляти суд про зміну місця проживання.

Разом з цим, апеляційний суд вважає зазначити наступне.

Конституція України проголосила щонайважливішу соціальну функцію адвокатури забезпечення права на захист від обвинувачення та надання професійної правничої допомоги (правової допомоги).

Пунктом «с» ч. 3 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено право кожного захищати себе особисто чи використовувати юридичну допомогу захисника. Право обвинуваченого на захист закріплене у п. 5 ч. 1 ст. 129 Конституції як одна з основних засад судочинства.

Відповідно до ч.1 ст.52 КПК України участь захисника є обов`язковою у кримінальному провадженні щодо особливо тяжких злочинів.

Стаття 21 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» вказує, що адвокат під час здійснення адвокатської діяльності зобов`язаний дотримуватися присяги адвоката України та правил адвокатської етики. Адвокату забороняється використовувати свої права всупереч правам, свободам та законним інтересам клієнта.

Відповідно до п.14 ч.2 ст.42 КПК Ураїни, обвинувачений має право ознайомлюватися з матеріалами досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 221 цього Кодексу, та вимагати відкриття матеріалів згідно зі статтею 290 цього Кодексу.

Згідно до вимог ч.4 ст.46 КПК України, захисник користується процесуальними правами підозрюваного, обвинуваченого, захист якого він здійснює, крім процесуальних прав, реалізація яких здійснюється безпосередньо підозрюваним, обвинуваченим і не може бути доручена захиснику, з моменту надання документів, передбачених статтею 50 цього Кодексу, слідчому, прокурору, слідчому судді, суду.

Так, в судовому засіданні апеляційного суду, яке відбулося 18.02.2022 року, під час розгляду клопотання обвинуваченого ОСОБА_5 про скасування йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, захисник обвинуваченого - адвокат ОСОБА_6 по суті заявленого клопотання, обгрунтовних пояснень не надав, а лише цитував доводи своєї апеляційної скарги, посилаючись на невірну кваліфікацію злочину, за яким засуджено ОСОБА_5 .

Що стосується безпосередньо обгрунтування клопотання, то адвокат ОСОБА_6 не навів належного обгрунтування для зміни обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не володів фактичними обставинами справи, а саме: дати затримання, терміну, який його підзахисний знаходиться під вартою.

При цьому, свою неможливість обгрунтувати клопотання, адвокат мотивував тим, що суд першої інстанції не надав йому можливості ознайомитись із матеріалами даного провадження.

Однак, матеріали судової справи взагалі не містять в собі будь-яких відповідних заяв чи клопотань адвоката ОСОБА_6 , а відтак його посилання на відсутність можливості ознайомлення із матеріалами справи - є неправдивими.

Більш того, під час розгляду клопотання обвинуваченого ОСОБА_5 , його захисник керувався лише інформацією, отриманою безпосередньо у судовому засіданні апеляційного суду від самого обвинуваченого, який тримався під вартою.

Причину неознайомлення з матеріалами кримінального провадження у апеляційному суді пояснив відсутністю такої можливості через те, що він не є працівником апарату суду.

Пропозицію головуючого щодо ознайомлення з матеріалами кримінального провадження під час судового засідання відхилив, з посиланням на те, що суд у нарадчій кімнаті сам може знайти необхідну інформацію для задоволення клопотання.

Крім того, під час своєї промови, адвокат ОСОБА_6 , крім іншого, посилався на рішення ЄСПЛ, без зазначення якого саме, оскільки вважав, що воно має бути відомо професійному складу апеляційного суду.

Адвокат ОСОБА_6 в обгрунтування клопотання обмежився лише тим, що захисник має захищати права обвинуваченого у спосіб, визначений Конституцією України та відповідними законами України.

Разом з тим, станом на 18.02.2022 року, а саме на час розгляду клопотання самого обвинуваченого ОСОБА_5 , окрім своєї явки до апеляційного суду, адвокат ОСОБА_6 не скористався своїм правом, не ознайомився із матеріалами провадження та кваліфіковано не обгрунтував заявлене обвинуваченим клопотання, яке стосувалося лише запобіжного заходу.

Статтею 42 Правил адвокатської етики регламентовано, що представляючи інтереси клієнта або виконуючи функцію захисника в суді, адвокат зобов`язаний дотримуватися вимог чинного процесуального законодавства, законодавства про адвокатуру та адвокатську діяльність, про судоустрій і статус суддів, іншого законодавства, що регламентує поведінку учасників судового процесу, а також вимог Правил.

Стаття 44 Правил адвокатської етики, визначає, що адвокат не повинен вчиняти дій, спрямованих на невиправдане затягування судового розгляду справи, зокрема, не ознайомлення з матеріалами кримінального провадження та підготовки до захисту майже два місяці, вказує на неналежне виконання своїх професійних обов`язків адвокатом ОСОБА_6 щодо захисту обвинуваченого ОСОБА_5 при розгляді клопотання обвинуваченого про скасування запобіжного заходу.

Так, право кожного обвинуваченого в кримінальному провадженні на ефективний захист за допомогою адвоката, який за необхідності може бути призначений в офіційному порядку, є одним з основоположних елементів справедливого розгляду, на що неодноразово наголошував і наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини.

При цьому ЄСПЛ зазначає, що держава не може нести відповідальність за кожну помилку адвоката, оскільки здійснення захисту є по суті питанням обвинуваченого та його захисника, однак суди не мають пасивно спостерігати за неефективним юридичним представництвом. Підпункт «с» п. 3 ст. 6 Конвенції з прав людини і основоположних свобод вимагає не просто «призначення» захисника, який би виступав від імені обвинуваченого, а того, щоб право на юридичну допомогу здійснювалось практично та ефективно, щоб забезпечити достатній захист. Оскільки саме суд керує провадженням і має змогу безпосередньо спостерігати за діяльністю адвоката, тому може швидко реагувати в разі надання неефективної допомоги.

Адекватний захист обвинуваченого, як у суді першої інстанції, так і в суді вищої інстанції має вирішальне значення для справедливості у системі кримінального судочинства.

Враховуючи наведене, апеляційний суд вважає за необхідне звернутись до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області для вжиття відповідних заходів реагування щодо неналежного виконання своїх професійних обов`язків адвокатом ОСОБА_6 .

Керуючись ст.20, 42, 48, 49, 52, 370, 376, 404, 405, 419, 532 КПК України, апеляційний суд,

постановив

Довести до відома кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області про неналежне виконання своїх професійних обов`язків захисником обвинуваченого адвокатом ОСОБА_6 щодо захисту обвинуваченого ОСОБА_5 при розгляді апеляційної скарги адвоката ОСОБА_6 , діючого в інтересах ОСОБА_5 на вирок Приморського районного суду м. Одеси від 10.12.2021 року, відносно ОСОБА_5 , обвинуваченого за ч.1 ст.115, ч.1 ст.125 КК України - для вжиття відповідних заходів реагування.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Суддя Одеського апеляційного суду ОСОБА_2