УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 серпня 2021 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

за участі:

секретаря судового засідання ОСОБА_2

представника власника майна адвоката ОСОБА_3

прокурора ОСОБА_4

слідчого ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання представника власника майна ОСОБА_3 , що діє в інтересах ОСОБА_6 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0001025 від 07.10.2014,

В С Т А Н О В И В:

26 липня 2021 року представник власника майна ОСОБА_3 , що діє в інтересах ОСОБА_6 , звернулась до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна, у кримінальному провадженні № 0001025 від 07.10.2014 накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 28 липня 2016 року (справа №757/32859/16-к) за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст.27, ст. 340; ч. 3 ст. 27,ч. 2 ст. 365 КК України.
Своє клопотання представник власника майна обґрунтовує тим, що досудове розслідування кримінального провадження №0001025 здійснюється першим відділом Управління з розслідування злочинів скоєних у зв`язку з масовими протестами в 2013-14 роках, Державного бюро розслідувань, відносно ОСОБА_6 , якому інкримінується вчинення кримінальних правопорушень, передбаченихч.3 ст.27, ст.340; ч.3 ст.27, ч. 2 ст.365 КК України, у зв`язку із чим, дане клопотання слід розглядати в Шевченківському районному суд м. Києва.

Ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 28.07.2016 накладено арешт на нібито належне ОСОБА_6 майно, яке було тимчасово вилучене під час обшуку будинку АДРЕСА_1 , належному ОСОБА_7 . Всі вилучені речі належать останньому.

Мотивами для зняття арешту майна став висновок суду про те, що кореспонденція, яка адресована підозрюваному ОСОБА_6 знаходилась в окремому приміщенні за місцем проживання батька ОСОБА_7 , а від так є всі підстави вважати, що вилучене майно є власністю ОСОБА_6 .

Разом із тим, сторона захисту з такою кореспонденцією не ознайомлена, що свідчить про відсутність таких доказів.

Прокурор у судовому засіданні вважав дане клопотання не підсудне Шевченківському районному суду, представник власника майна ОСОБА_3 неуповноважена подавати дане клопотання згідно положенням ч. 1 ст. 174 КПК України, відсутність у неї повноважень на представлення інтересів власника або іншого володільця майна, необхідності даного заходу забезпечення з урахуванням заявлених цивільних позовів.

Слідчий підтримав думку прокурора.

Слідчий суддя заслухавши доводи представника власника майна адвоката ОСОБА_3 , прокурора, вивчивши клопотання про скасування арешту майна та дослідивши долучені до нього документи, дійшла до наступних висновків.
З наявних в розпорядженні слідчого судді матеріалів убачається, що в провадженні Державного бюро розслідувань здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0001025 від 07.10.2014 відносно ОСОБА_6 , якому інкримінується вчинення кримінальних правопорушень, передбаченихч. 3 ст.27, ст. 340; ч. 3 ст. 27, ч.2 ст. 365 КК України.

Доводи прокурора в частині направлення клопотання про скасування арешту майна для визначення підсудності не заслуговують на увагу з огляду на наступне.
Частиною 1 статті 38 КПК України, органом досудового розслідування є не сам правоохоронний орган (Національна поліція України, Служба безпеки України, орган, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства, Державне бюро розслідувань, Національне антикорупційне бюро України), а слідчий підрозділ, підрозділ детективів тощо, тобто структурна одиниця правоохоронного органу.
Згідно з відомостями Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, станом на 01 лютого 2021 року, місцезнаходження Державного бюро розслідувань, як юридичної особи за м. Київ, вул. Грушевського 12/2.
Відповідно до положень ст. 93 ЦПК України місцезнаходженням юридичної особи є фактичне місце ведення діяльності чи розташування офісу, з якого проводиться щоденне керування діяльністю юридичної особи (переважно знаходиться керівництво) та здійснення управління і обліку.
Відповідно до інформації, зазначеної на офіційному сайті Державного бюро розслідувань, фактичне місце знаходження Центрального апарату Державного бюро розслідувань є: м. Київ, вул. Симона Петлюри, 15, що територіально відноситься до юрисдикції Шевченківського району м. Києва.
Станом на 26 липня 2021 року факт місце знаходження органу досудового розслідування Державного бюро розслідувань саме за адресою: м. Київ, вул. Симона Петлюри, 15 (Шевченківський район м. Києва) підтверджувався: інформацією на офіційному веб-сайті ДБР, згідно якої адресою для листування та для направлення запитів на публічну інформацію є м. Київ, вул. Симона Петлюри, 15; довідником установ ДБР, що належать до сфери його управління розміщеному у Єдиному державному веб-порталі відкритих даних, відповідно до якого керівництво ДБР та органи досудового розслідування центрального апарату ДБР, перебувають за адресою: м. Київ, вул. Симона Петлюри, 15.
Крім того, такої позиції щодо підсудності клопотань про скасування арешту майна та скарг на бездіяльність Державного бюро розслідувань Шевченківському районному суду м. Києва дотримується Київський апеляційний суд.

Отже, враховуючи наведене, слідчий суддя не вбачає підстав для висновку про непідсудність даного клопотання про скасування арешту майна у кримінальному провадженні

№0001025 від 07.10.2014 у Шевченківському районному суді м. Києва та вважає за можливе розглядати вказане клопотання по суті.

Так, ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 28 липня 2016 року було задоволено клопотання слідчого ОСОБА_8 та накладено арешт на майно, яке було вилучене під час проведення обшуку 06-07.07.2016 за адресою: АДРЕСА_2 .

Разом із тим, порядок скасування арешту майна визначений положенням ч. 1 ст. 174 КПК України, якою передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Як убачається з клопотання підставами для скасування арешту майна є те, що арештоване майно не належало підозрюваному ОСОБА_6 , а належало його Батькові ОСОБА_7 .

Разом із тим, згідно наданих повноважень, адвокат ОСОБА_3 , уповноважена представляти інтереси ОСОБА_6 .

Отже, остання не є представником власника або іншого володільця майна у розумінні положення ч. 1 ст. 174 КПК України.

Окрім того, як убачається з ухвали Печерського районного суду м. Києва від 28.07.2016, адвокат ОСОБА_3 приймала участь під час розгляду клопотання про арешт майна, а від так не вправі заявляти клопотання про скасування арешту майна відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України.

Враховуючи наведене, клопотання представника власника майна ОСОБА_3 , що діє в інтересах ОСОБА_6 , слід залишити без задоволення.

Керуючись ст. ст. 131, 132, 170-173, 174, 309, 376 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

клопотання представника власника майна ОСОБА_3 , що діє в інтересах ОСОБА_6 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0001025 від 07.10.2014, накладений ухвалою слідчого Печерського районного суду м. Києва від 28.07.2016, - залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.
Повний текст ухвали оголосити о 17 год. 00 хв. 04 серпня 2021 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1