18.07.2022 Справа № 756/5175/22

Номер справи 756/5175/22
Номер провадження 1-кс/756/957/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 липня 2022 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,
за участі сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3 ,
захисника адвоката ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду в м. Києві клопотання старшого слідчого СВ Оболонського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Будичани Чуднівського району Житомирської області, громадянина України, українця за національністю, одруженого, з середньою освітою, офіційно не працюючого, не зареєстрованого, та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого: 01.10.2018 р. Коростенським міським судом Житомирської області за ч. 3 ст. 185 КК України до покарання у виді позбавлення волі на строк 3 роки 1 місяць,
поданого в межах кримінального провадження № 0001167 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13 липня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчому судді 15 липня 2022 року надійшло клопотання старшого слідчого СВ Оболонського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , поданого в межах кримінального провадження № 0001167 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13 липня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
Прокурор в судовому засіданні підтримала подане клопотання з підстав та мотивів викладених у ньому, просила його задовольнити, враховуючи що кримінальне правопорушення, яке інкримінується підозрюваному належить до категорії тяжкого корисливого злочину проти власності, вчиненого у період воєнного стану, за яке передбачене покарання до восьми років позбавлення волі. Зазначила, що підозрюваний усвідомлючи міру покарання за вчинене ним кримінальне правопорушення, може навмисно переховуватись від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення відповідальності, може впливати на свідків, а також з огляду на те, що він неодноразово судимий, не має постійного офіційного заробітку, може вчинити інше кримінальне правопорушення, просить обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із визначенням розміру застави 80 прожиткових мінімумів.
Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_4 у судовому засіданні заперчував проти застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Захисник підозрюваного заявив клопотання про застосування у відношенні підозрюваного запобіжний захід не пов`язаний із ізоляцією від суспільства у вигляді домашнього арешту, який буде необхідним та достатнім, щоб уникнити усі можливі ризики.

Підозрюваний, ОСОБА_5 в судовому засіданні пояснив, що крадіжка сталася випадково, коли він їхав у власних справах на своєму транспортному засобі у нього закінчився бензин. Він побачив поблизу автомобіль та вирішив, що там є пальне. За допомогою кусачок він відчинив багажник з надією, що там є каністра з бензином. Але відчинивши багажник не побачив пального, натомість там були цінні речі, які він забрав. Просив не застосоувати до нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки він має дружину, якій встановлена група інвалідностоі та вона потребує сторонньої допомоги.
Виклад обставин та правова кваліфікація
СВ Оболонського УП ГУ НП у місті Києві перебувають матеріали досудового розслідування за № 0001167 від 13.07.2022 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 13.07.2022 року приблизно о 05 годині 57 хвилин, перебував за адресою: АДРЕСА_2 , де в нього виник злочинний умисел спрямований на таємне, повторне, викрадення чужого майна, поєднане із проникненням у сховище, в умовах воєнного стану.
Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_5 перебуваючи у вказаний день, час та місці, з корисливих мотивів, з метою власного збагачення, будучи впевненим, що за його злочинними діями ніхто не спостерігає, підійшов до автомобіля марки "ВАЗ" моделі "2101", д.н.з. НОМЕР_1 , зеленого кольору, який перебуває у користуванні ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , де за допомогою заздалегідь підготовленого засобу відчинив багажник вказаного автомобіля де побачив: перфоратор марки «BOSH», бочковий, професійний, у коробці зі свердлами, коронкою із змінними патронами, шуруповерт марки «ДНІПРО-М» у коробці з двома акумуляторами та зарядним пристроєм, професійний набір ключів марки «ДНІПРО-М», ящик із дрібними інструментами, болгарка марки «Бикор».
Після чого ОСОБА_5 з місця вчинення злочину зник, а викраденим майном розпорядився на власний розсуд.
Внаслідок вчинення кримінального правопорушення, ОСОБА_5 спричинив потерпілому ОСОБА_7 , майнову шкоду на загальну суму 21 000, 00 грн.
Обґрунтування клопотання.
ОСОБА_5 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 Кримінального кодексу України, про що йому повідомлено підозру 14 липня 2022 р. на підставі зібраних доказів у кримінальному провадженні №0001167.
Діяння, в якому підозрюється ОСОБА_5 , відповідно до ст. 12 КК України є тяжким кримінальним правопорушенням, за яке передбачено законом покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою тяжкого злочину, а також наявність встановлених ризиків, передбачених пунктами 1,3,4,5 частини 1 статті 177 КПК України. Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.
Мотивація суду.
У відповідності до ст. 12 КПК України під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.
Розділ ІІ Кримінального процесуального кодексу України визначає, що з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи забезпечення цього провадження. До заходів забезпечення згідно з пунктом 9 частини 2 статті 131 цього кодексу віднесені також запобіжні заходи. Порядок застосування до особи запобіжних заходів визначений главою 18 КПК України. Згідно з частиною 1 статті 176 КПК України одним із запобіжних заходів є тримання під вартою.
У відповідності до статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
З аналізу зазначених норм слідує, що запобіжні заходи можуть застосовуватися, зокрема, до підозрюваного.
Підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276 - 279 КПК України повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення (ч. 1 ст. 42 КПК України).
Як підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 13 липня 2022 р., досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001167 здійснюється за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
Згідно протоколу затримання особи, що підозрюється у вчиненні злочину ОСОБА_5 фактично затримано в порядку ст. 208 КПК України о 17.55 год 13 липня 2022 року.
14 липня 2022 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, що підтверджується письмовим повідомленням про підозру з відміткою підозрюваного про її отримання.
Отже, у відповідності до вимог статті 42 КПК України ОСОБА_5 має статус підозрюваного у цьому кримінальному провадженні і щодо нього може вирішуватися питання про застосування запобіжного заходу. В судовому засіданні ОСОБА_5 визнав обсяг предявленої підозри та обставини скоєного злочину.
Відповідно до вимог пункту 5 частини 2 статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Санкція частини 4 статті 185 КК України передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років. Під час розгляду клопотання встановлено, що ОСОБА_5 , народився ІНФОРМАЦІЯ_2 в с.Будичани Чуднівського району Житомирської області, громадянин України, українець за національністю, одружений, з середньою освітою, офіційно не працює, не зареєстрований, фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимий. Зокрема, останній раз 01.10.2018 р. Коростенським міським судом Житомирської області за ч. 3 ст. 185 КК України до покарання у виді позбавлення волі на строк 3 роки 1 місяць
Згідно з положеннями статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;
- наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
- недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Крім того, стаття 178 КПК України закріплює перелік обставин, які на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, повинні бути оцінені в сукупності. За таких умов слідчому судді належить дослідити кожен із зазначених вище критеріїв окремо.
Щодо обґрунтованості підозри.
Згідно з статтею 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Оскільки чинне законодавство не розкриває поняття обґрунтованої підозри, враховуючи статті 8, 9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. З точки зору практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаyv.UnitedKingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).
В цьому кримінальному провадженні йдеться про причетність ОСОБА_5 до кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
Додані до клопотання матеріали кримінального провадження, що були досліджені в судовому засіданні на думку слідчого судді, свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, яке з урахуванням положень статті 12 КК України відносяться до категорії тяжких.
Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні визнав свою причетність до скоєного кримінального правопорушення.
Необхідно зауважити, що на даному етапі провадження, слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою (за стандартом "обґрунтованої підозри") для застосування щодо неї запобіжного заходу.
Щодо ризиків кримінального провадження
Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. КПК України покладає на слідчого, прокурора обов`язок обґрунтувати ризики кримінального провадження.
На переконання сторони обвинувачення, в цьому провадженні існують ризики, що підозрюваний усвідомлючи міру покарання за вчинене ним кримінальне правопрушення, маючи незняті та непогашені судимості може навмисно переховуватись від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення відповідальності, а також з огляду на те, що він неодноразово судимий, не має постійного заробітку та засобів до існування, може вчинити інше кримінальне правопорушення, заявлені ризики заслуговують на увагу.
Обставини, які підтверджують ризик передбачений пунктом 1 частини 1 статті 177 КПК України, а саме переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Ризик втечі повинен оцінюватися у світлі таких факторів, як характер людини, її моральні принципи, місце проживання, робота, засоби до існування, сімейні зв`язки, а також будь-які інші зв`язки з країною, в якій особу притягнуто до кримінальної відповідальності.
Даний ризик підтверджується тим, що підозрюваний ОСОБА_8 не має офіційного працевлаштування, тобто стабільного доходу для існування та забезпечення власних потреб; підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення у період дії воєнного стану. В судовому засіданні ОСОБА_5 повідомив, що реєстрації за місцем свого проживання він не має.
Втеча підозрюваного ОСОБА_5 зашкодить суспільному інтересу, що полягає у найскорішому розслідуванню всіх обставин кримінального провадження та подальшому його судовому розгляді згідно розумних строків КПК.
Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя вважає такі дії цілком вірогідними. Співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків переховування у вигляді його ув`язнення у невизначеному майбутньому, тобто після його затримання, із засудженням до можливого покарання у вигляді позбавлення волі у найближчій перспективі, з урахуванням встановлених на даному етапі обставин вчинення протиправних дій, доводять, що цей ризик є достатньо високим. Тому з метою нівелювання такого ризику переховування, застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою вбачається обґрунтованим.
Також обґрунтованим є ризик вчинення ОСОБА_5 , інше кримінальне правопорушення, що підтверджуює ризик передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Підозрюваний офіційно не працює, тобто не має засобів для існування, та відсутність стримуючих факторів для вчинення іншого кримінального правопорушення. Згідно вироку Коростенського міського суду Житомирської області 01.10.2018 р. ОСОБА_5 засуджений за ч. 3 ст. 185 КК України до покарання у виді позбавлення волі на строк 3 роки 1 місяць.
Слідчий суддя приходить до висновку, що з урахуванням особи підозрюваного, останній може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, і вчинити інші кримінальні правопорушення.
За таких обставин, вважаю, що існують ризики, передбачені статтею 177 цього Кодексу, зокрема зазначені в пункті 1,5 статті 177 КПК, отже, на даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою дієвості відповідного кримінального провадження.
Щодо індивідуальних обставин підозрюваного відповідно до ст. 178 КПК України.
Згідно зі ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі перелічені в статті обставини.
Дослідивши надані сторонами кримінального провадження відомості, слідча суддя під час обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу враховує такі обставини: надані відомості свідчать про вагомість на даному етапі наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, за яким пред`явлено підозру; інкриміноване кримінальне правопорушення КК України відноситься до тяжких і у разі визнання підозрюваного винуватим у вчиненні цього злочину, йому загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк до шести років позбавлення волі; відсутність міцних соціальних зв`язків, докази офіційного працевлаштування відсутні, не зняті та непогашені судимості.
Щодо альтернативного запобіжного заходу
Підозрюваному не може бути обрано більш м`який запобіжний захід, як - то, наприклад, домашній арешт, про яке клопотав підозрюваний та його захисник в судовому засіданні. Як повідомив в судовому засіданні підозрюваний за місцем його проживання він не зареєстрований.
Посилання ОСОБА_5 , що дружина потребує стороннього догляду, у зв`язку з інвалідністю, спростовано приходом дружини ОСОБА_9 в судове засідання без сторонньої допомоги.
Крім того, ОСОБА_5 офіційно не працевлаштований, тому є достатньо підстав вважати, що він не зможе виконувати покладені на нього судом обов`язки.
Особиста порука не може бути застосована до підозрюваного, у зв`язку із відсутності письмових зобов`язань осіб, які заслуговують на довіру суду.
Особисте зобов`язання не може бути застосоване у зв`язку із тим, що перебування підозрюваного на волі не сприятиме виконанню покладених на нього процесуальних обов`язків.
Досліджені під час судового засідання ризики свідчать, що менш суворий запобіжний захід, не пов`язаний з тимчасовою ізоляцією, може негативно відобразитися на здійсненні досудового розслідування і руху кримінального провадження.
Згідно із ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.
Визначаючи альтернативний запобіжний захід у виді застави, слідчий суддя виходить із такого. Застосування запобіжних заходів є однією з гарантій кримінального провадження, тому основною метою застави є забезпечення підозрюваним покладених на нього обов`язків і забезпечення здійснення кримінального провадження. Разом з тим застава у кримінальному провадженні вважається процесуальним примусом, який застосовується до підозрюваного та накладає відповідні зобов`язання не тільки на підозрюваного, а також на іншу особу, яка погодилась внести заставу за підозрюваного (заставодавця).
Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину визначається віддвадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Враховуючи майновий стан підозрюваного, обставини кримінального правопорушення, розмір завданої шкоди, суспільно-небезпечні наслідки ймовірного вчинення такого кримінального правопорушення та тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у випадку визнання його винним у вчиненні злочину, а також встановлений в судовому засіданні ризик переховування, слідчий суддя приходить до переконання про доцільність застосування застави у мінімальному розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 49620 (сорок дев`ять тисяч шістсот двадцять) гривень, оскільки саме вказаний розмір застави здатний стримувати можливу протиправну поведінку підозрюваного, під загрозою звернення застави в дохід держави, та забезпечити виконання покладених на підозрюваного процесуальних обов`язків, у випадку її внесення та не буде непомірним тягарем для нього.
Керуючись ст.ст. 176-178, 182-184, 193, 194, 196 КПК України, слідча суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ Оболонського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , поданого в межах кримінального провадження № 0001167 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13 липня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів з часу фактичного затримання з 17.55 год. 13 липня 2022 року до 10 вересня 2022 року.
Одночасно визначити альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 , обов`язків, передбачених КПК України в розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 49620 (сорок дев`ять тисяч шістсот двадцять) гривень.
Роз`яснити підозрюваному, що він або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу за наступними реквізитами: (розрахунковий рахунок ТУДСАУ в м. Києві № UA1012089, отримувач ТУДСАУ в місті Києві; Код ; Банк одержувача Державна казначейська служба України м. Київ, МФО 820172).
У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні процесуальні обов`язки (ст. 194 КПК України): прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований та/або проживає без дозволу слідчого (слідчих групи слідчих), прокурора і суду; повідомляти слідчого (слідчих групи слідчих), прокурора та суд про зміну свого місця реєстрації, проживання та роботи, контактних номерів мобільного телефону; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, докласти зусиль до пошуку роботи.
Термін дії обов`язків, покладених слідчим суддею, у разі внесення застави визначити два місяці з моменту звільнення з-під варти внаслідок внесення застави.
Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання покладених на нього обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.
Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, яка не може тривати більше одного робочого дня, уповноважена службова особа негайно має здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово прокурора та Оболонський районний суд міста Києва.
З моменту звільнення з-під варти у разі внесення застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.
Повний текст ухвали складено та проголошено 18 липня 2022 року.

Слідчий суддя: ОСОБА_1