Справа № 953/3857/22
н/п 1-кс/953/2394/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"07" липня 2022 р. м. Харків

Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчої судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
підозрюваного ОСОБА_4 ,
розглянувши в залі судового засідання в приміщенні Київського районного суду м. Харкова клопотання слідчого слідчого відділу Харківського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Харківській області ОСОБА_5 , погоджене прокурором Київської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_6 , по кримінальному провадженню №0001320 від 02.06.2022 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Харків, громадянину України, із середньою спеціальною освітою, який офіційно не працює, розлучений, на утриманні непрацездатних осіб не має, зареєстрований та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимий :29.11.2016 Московським районним судом м. Харкова за ч.2 ст.15, ч.1 ст.186 КК України до 2 років позбавлення волі;06.02.2017 Київським районним судом м. Харкова за ч.1 ст.309. ч.4 ст.70 КК України до 3 років позбавлення волі; 07.12.2017 Київським районним судом м. Харкова за ч.2 ст.309, ч.1 ст.317, ст.70, ст.71 КК України до 3 років 1 місяця позбавлення волі, судимість у встановленому законом порядку не погашена та не знята,
підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України,-

ВСТАНОВИВ:
07 липня 2022 року до суду надійшло клопотання слідчого слідчого відділу Харківського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Харківській області ОСОБА_5 , по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001320 від 02.06.2022, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з визначенням застави у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В обґрунтування клопотання слідчий вказує, що в провадженні Харківського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Харківській області перебувають матеріали досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001320 від 02.06.2022 за ознаками кримінальних правопорушень-злочинів, передбачених ч.4 ст.185 КК України, за фактом таємного викрадення чужого майна (крадіжка), поєднаного з проникнення у житло, в умовах воєнного стану.

Досудовим розслідуванням встановлено, що в середині травня 2022 року в ранковий час доби, більш точного часу в ході досудового розслідування не встановлено, ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , керуючись корисливим мотивом, з умислом, направленим на таємне викрадення чужого майна, в умовах воєнного стану, з метою особистого збагачення, діючи умисно, протиправно та незаконно, перебуваючи на 7 поверсі під`їздного приміщення АДРЕСА_2 , реалізуючи свій злочинний умисел, переконавшись, що за його діями сторонні особи не спостерігають, через пошкоджені двері, проник у приміщення квартири за вищевказаною адресою.

Далі, продовжуючи свою злочинну діяльність, перебуваючи у приміщенні квартири АДРЕСА_3 , з метою реалізації свого злочинного наміру, направленого на таємне викрадення чужого майна, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, переконавшись, що за його протиправними діями, направленими на таємне викрадення чужого майна з корисливих мотивів, ніхто не спостерігає, із приміщення спальної кімнати квартири таємно викрав належне потерпілій ОСОБА_7 майно, а саме: телевізор ТМ «SAMSUNG» моделі «LE26D450G1WXUA» чорного кольору. Після чого, ОСОБА_4 з місця вчинення кримінального правопорушення втік разом з викраденим майном, та в подальшому розпорядився ним на власний розсуд, чим спричинив потерпілій ОСОБА_7 матеріальну шкоду.

Крім того, слідчий зазначив, що в середині травня 2022 року в денний час доби, більш точного часу в ході досудового розслідування не встановлено, ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , керуючись корисливим мотивом, з умислом, направленим на таємне викрадення чужого майна, в умовах воєнного стану, з метою особистого збагачення, діючи умисно, протиправно та незаконно, повторно, перебуваючи на 5 поверсі під`їздного приміщення АДРЕСА_4 , реалізуючи свій злочинний умисел, переконавшись, що за його діями сторонні особи не спостерігають, через пошкоджені двері, проник у приміщення квартири за вищевказаною адресою.

Далі, продовжуючи свою злочинну діяльність, перебуваючи у приміщенні квартири АДРЕСА_5 , з метою реалізації свого злочинного наміру, направленого на таємне викрадення чужого майна, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, переконавшись, що за його протиправними діями, направленими на таємне викрадення чужого майна з корисливих мотивів, ніхто не спостерігає, із приміщення коридору квартири таємно викрав належне потерпілому ОСОБА_8 майно, а саме: м`ясорубку ТМ «BOSCH» моделі «MFW3X15W/02» білого кольору. Після чого, ОСОБА_4 з місця вчинення кримінального правопорушення втік разом з викраденим майном, та в подальшому розпорядився ним на власний розсуд, чим спричинив потерпілому ОСОБА_8 матеріальну шкоду.

05.07.2022 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Підставою для звернення до слідчої судді із клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стали наявність достатніх підозр вважати, що ОСОБА_4 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч.4 ст.185 КК України та наявність ризиків, передбачених пунктами 1,3,5 ч.1 ст. 177 КПК України, саме: переховуватися від суду, з метою ухилення від кримінальної відповідальності за інкримінований злочин; незаконно впливати на потерпілих у цьому кримінальному провадженні; вчинити інші кримінальні правопорушення.

Сторона обвинувачення у судовому засіданні клопотання про обрання підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підтримала. Прокурор зазначив, що зібрані на час розгляду клопотання докази свідчать про обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України та підтверджують наявність ризиків, передбачених пунктами 1,3,5 ч.1 ст. 177 КПК України. Обрання більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить виконання належної процесуальної поведінки підозрюваного, у зв`язку з чим, сторона обвинувачення просила застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням застави у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Підозрюваний не заперечував обґрунтованість повідомленої йому підозри, разом з цим, при обранні йому запобіжного заходу у даному кримінальному провадженні, просив врахувати його скрутне матеріальне становище та необхідність допомагати матері. З огляду на зазначене, прохав застосувати до нього запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою.

Слідча суддя, заслухавши позицію сторін, дослідивши надані матеріали та документи у їх сукупності, прийшла до наступного висновку.

З наданих матеріалів встановлено, що Харківським районним управлінням поліції №1 Головного управління Національної поліції в Харківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001320 від 02.06.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Відомості щодо вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України внесені до ЄРДР:

- 02.06.2022 за фактом того, що 01.06.2022 о 12-31 годині до ЧЧ ХРУП №1 надійшла заява від гр. ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , про те, що останній, приїхвщи додому за адресою: АДРЕСА_6 , виявив пошкоджені вхідні двері, порушені всередині оселі обстановку та відсутність особистих речей: пилосос, швацька машинка, 2 машинки для стрижки волосся та ін. ЄО №8020;

- 05.07.2022 за фактом того, що (ЖЄО 10070 від 05.07.2022) 05.07.2022 до ЧЧ Харківського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Харківській області надійшла заява від гр. ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , про те, що в період часу з 24.02.2022 по 05.07.2022 невстановлена особа, проникнувши в приміщення квартири за адресою: АДРЕСА_7 , таємно викрала особисте майно заявника, чим спричинила ОСОБА_7 матеріальну шкоду.

В межах розгляду даного клопотання встановлено, що ОСОБА_4 о 18 годині 45 хвилин 05.07.2022 у кримінальному провадженні №0001320 від 02.06.2022 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених: ч.4 ст.185 КК України, тобто таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчиненому повторно, поєднаному з проникненням у житло, в умовах воєнного стану. Повідомлення про підозру та пам`ятка про процесуальні права та обов`язки вручені особисто ОСОБА_4 , права підозрюваного оголошені та роз`яснені 05.07.2022.

Зазначений факт підтверджується особистим підписом ОСОБА_4 , який міститься в підозрі та пам`ятці про процесуальні права та обов`язки підозрюваного та не заперечувалось останнім в судовому засіданні.

З огляду на зазначене, слідча суддя приходить до висновку, що відповідно до вимог ст.42 КПК України, ОСОБА_4 має статус підозрюваного у цьому кримінальному провадженні.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду, перешкоджати кримінальному провадженню, незаконно впливати на потерпілих, свідків, тощо, вчинити інше кримінальне правопорушення, а підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити такі дії: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, згідно ст.178 КПК України, враховується: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; міцність соціальних зав`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Таким чином, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідча суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

- наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідча, прокурор;

- недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ч. 1 ст. 194 КПК України).

Щодо наявності обґрунтованої підозри слідча суддя зазначає наступне.
Відповідно до ч.5 ст.9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.

Оскільки положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтованості підозри», в оцінці цього питання слідча суддя користується практикою ЄСПЛ.

У своїх рішеннях, зокрема, «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України», Європейський суд з прав людини наголошує, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

«Обґрунтована підозра» існує тоді, коли факти, якими обґрунтовується затримання, можна «розумно» вважати такими, що підпадають під опис одного з правопорушень, визначених у законі про кримінальну відповідальність. Тобто явно не може йтися про наявність «обґрунтованої підозри», якщо дії, у вчиненні яких підозрюється особа, не становлять кримінального правопорушення на момент учинення (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Волох проти України»).

При цьому факти що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи.

Уявлення про «обґрунтовану підозру» має ґрунтуватися поміж інших факторів, на двох ключових критеріях: суб`єктивному та об`єктивному.

Перший критерій означає, що підозра має бути добросовісною, тобто особа, яка виконала затримання та оголосила підозру, має щиро підозрювати особу у вчиненні кримінального правопорушення, другий - що об`єктивно існують дані про скоєне кримінальне правопорушення і причетність особи до вчинення правопорушення. Такими даними можуть бути дії самого підозрюваного, наявні документи, речові докази, показання очевидців тощо.

Крім цього, у рішенні ЄСПЛ у справі «Феррарі-Браво проти Італії» №9627/81 від 14 березня 1984 року суд зазначив, що «питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданими тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому має й тримання під вартою»; у справі «Мюррей проти Сполученогс Королівства» №14310/88 від 23 жовтня 1994 року «факти, які є причиною виникнення підозрі не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування вирок) чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процес) кримінального розслідування».

З матеріалів доданих до клопотання вбачається, що ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених: ч.4 ст.185 КК України, тобто таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчиненому повторно, поєднаному з проникненням у житло, в умовах воєнного стану.

Слідчою суддею встановлено, що на час вчинення інкримінованого кримінального правопорушення, у вчиненні якого ОСОБА_4 підозрюється, останній є осудною особою, яка досягла 14-річного віку.

24 лютого 2022 року Україна зазнала чергового акту збройної агресії з боку Російської Федерації. Відбулося широкомасштабне вторгнення в Україну збройних сил Росії, що триває і досі.

Згідно з Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 року "Про введення воєнного стану в Україні" із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб введено в Україні воєнний стан. Відповідно до Указу Президента України № 133/2022 від 14.03.2022 року "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" продовжено строк дії воєнного стану в Україні із 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб. Згідно з Указом Президента України № 259/2022 від 18.04.2022 року "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" продовжено строк дії воєнного стану в Україні із 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб. Згідно з Указом Президента України № 341/2022 від 17.05.2022 року "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб.

За результатами розгляду даного клопотання про застосування запобіжного заходу слідчою суддею встановлено, що висновки органу досудового розслідування про наявність підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, не є очевидно необґрунтованими чи недопустимими, виходячи з наданих стороною обвинувачення доказів, а саме: даними, які містяться в протоколі прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення (або таке, що готується) від 01.06.2022; даними, які містяться в протоколі огляду місця події від 01.06.2022; показаннями потерпілого ОСОБА_8 , які містяться в протоколі допиту від 03.06.2022; даними, які містяться в заяві ОСОБА_7 від 05.07.2022; даними, які містяться в протоколі огляду місця події від 05.07.2022; даними, які містяться в протоколі огляду місця події від 05.07.2022 з фототаблицею до огляду місця події від 05.07.2022 за адресою: м. Харків, вул. Др. Народів, буд.241, 6 пов.; даними, які містяться в заяві ОСОБА_4 від 05.07.2022; даними, які містяться в протоколах огляду предметів від 05.07.2022; показаннями свідка ОСОБА_9 , які містяться в протоколі допиту від 06.07.2022; показаннями свідка ОСОБА_10 , які містяться в протоколі допиту від 06.07.2022; показаннями підозрюваного ОСОБА_4 , які містяться в протоколі допиту від 06.07.2022; даними, які містяться в протоколі проведення слідчого експерименту від 06.07.2022 з фототаблицею до протоколу слідчого експерименту від 06.07.2022 по вул. Дружби Народів, 241 у м. Харкові.

Слідча суддя зазначає, що на цій стадії кримінального провадження, враховуючи практику Європейського суду з прав людини та положення кримінального процесуального закону, суд повинен лише надати оцінку тому чи достатньо отриманої інформації та досліджених доказів, для того, щоб допустити можливість, що особа щодо якої вирішується питання про застосування запобіжного заходу могла вчинити кримінальне правопорушення, яке їй інкримінується. Питання ж оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні того чи іншого злочину входить до компетенції суду під час розгляду кримінального провадження по суті.

З огляду на зазначене, не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_4 , виходячи з наявних у суду матеріалів клопотання, слідча суддя переконана, що надані достатні підстави для наявності обґрунтованої підозри стосовно можливого вчинення ОСОБА_4 дій, що кваліфікуються за ч.4 ст.185 КК України за викладених у клопотанні обставин.

Вказане може бути підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження у виді запобіжного заходу.

Щодо наявності ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України слідча суддя зазначає наступне.
Згідно ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Слідча суддя враховує наявність ризиків, передбаченого п.1,3,5 ст.177 КПК України, а саме можливість запобігання спробам підозрюваним переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілих, свідків у цьому ж кримінальному провадженні.

Крім того, слідча суддя вважає за необхідне зазначити, що військова агресія проти України, є обставиною (ризиком), яка суттєво обмежує можливості виконання органами влади своїх повноважень на певних територіях та якісно погіршує криміногенну обстановку.

Так, ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58). Суворість покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти або повторного вчинення злочинів («Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»).

ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відповідно до ст.12 КК України є тяжким та корисливим злочином, а саме злочином проти власності, вчинений повторно, поєднаний з проникненням у житло, у період воєнного стану, тобто з використанням надзвичайної обстановки для реалізації своєї мети, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.

А отже, очікування можливого суворого покарання має значення під час оцінки ризику переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Зазначена обставина на перших етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. При цьому, ризик втечі повинен оцінюватися й у світлі інших факторів, а тому слідча суддя, вирішуючи питання щодо застосування запобіжного заходу, враховує тяжкість злочину, в якому підозрюється ОСОБА_4 у сукупності з іншими обставинами.

При встановленні наявності ризику впливу на потерпілих, слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

За таких обставин ризик впливу на свідків та потерпілих існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Вищезазначене дає підстави обґрунтовано припускати ймовірну можливість незаконного впливу зі сторони підозрюваного або інших зацікавлених осіб, як на свідків та потерпілих, так і на інших невстановлених органом досудового розслідування осіб.

Крім того, слідча суддя вважає доведеним ризик вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки підозрюваний був неодноразово судимий, в тому числі щодо злочинів проти власності, на даний час судимість не знята та не погашена у встановленому законом порядку.

Крім того, слідча суддя враховує у сукупності наступні обставини:

- ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відповідно до ст.12 КК України є тяжкими та корисливими злочинами, а саме злочином проти власності, поєднані з проникненням у житло, вчинений повторно, в умовах воєнного стану, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років;

- дані щодо особи ОСОБА_4 , який із середньою спеціальною освітою, офіційно не працює, розлучений, на утриманні непрацездатних осіб не має, тобто не має стійких соціальних зав`язків, раніше неодноразово судимий, судимість у встановленому законом порядку не погашена та не знята.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин.

Згідно сформованої практики Європейського суду з прав людини, Право людини на свободу є основоположним, але не абсолютним та може бути обмежено з огляду на суспільний інтерес. Тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у виді тримання під вартою, необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони прав і інтересів суспільства. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суспільства більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції»).

Слідча суддя вважає, що з урахуванням характеру та тяжкості злочинів, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_4 , сукупність обставин, на підставі яких встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, вказує на недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для забезпечення підозрюваним виконувати покладених на нього процесуальних обов`язків та запобіганню спробам вчинити дії, передбачені ч.1 ст. 177 КПК України.

З огляду на зазначене, те, що злочин, у вчинені якого підозрюється ОСОБА_4 є тяжким та корисливим злочином, поєднаний з проникненням у житло, вчинений повторно, в умовах воєнного стану, захист цього права має особливе суспільне значення, а отже у цьому кримінальному провадженні наявний суспільний інтерес, який полягає у необхідності захисту високих стандартів охорони прав інтересів суспільства, слідча суддя вважає, що для запобігання доведеним у суді ризикам, слід обрати підозрюваному саме такий запобіжний захід, про який прохає прокурор, незважаючи на виключний характер цього запобіжного заходу.

При цьому слідча суддя зазначає, що при оцінці можливості застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу з метою запобігання встановленим ризикам, враховуючи, що така оцінка стосується перспективних фактів, слідча суддя використовує стандарт доказування «обґрунтованої ймовірності», за яким слід вважати, що інші більш м`які запобіжні заходи, в тому числі застава, домашній арешт, не зможуть запобігти встановленим ризикам за умови встановлення обґрунтованої ймовірності цього.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України слідча суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 182 КПК України, застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

Щодо визначення розміру застави слідча суддя дійшла наступного висновку.
Відповідно до ч.4 ст.182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Пункт 3 ч. 5 ст. 182 КПК України визначає, що розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину може бути застосований у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

На переконання слідчої судді підозрюваному ОСОБА_4 слід визначити заставу у межах розміру, визначеному п.2 ч.5 ст.182 КПК України, а саме 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 49 620 грн. (2481 гривень х 20 = 49 620,00 грн.)

При визначені розміру застави слідчою суддею було враховано практику Європейського суду з прав людини, зокрема у справі «Мангурас проти Іспанії» від 20.11.2010, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Визначений розмір застави слідча суддя вважає таким, що узгоджується з практикою ЄСПЛ, здатним забезпечити високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів в даному кримінальному провадженні, внаслідок чого не порушує права підозрюваного, а тому відсутні підстави вважати його завідомо непомірним для ОСОБА_4 .

Керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 206, 211, 309, 372, 395 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого слідчого відділу Харківського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Харківській області ОСОБА_5 , погоджене прокурором Київської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_6 , по кримінальному провадженню №0001320 від 02.06.2022 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах Державної установи «Харківський слідчий ізолятор» в межах строку досудового розслідування на 60 (шістдесят) діб до 04 вересня 2022 року включно.
Визначити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , суму застави у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 49 620 (сорок дев`ять тисяч шістсот двадцять) гривень 00 копійок, яку необхідно внести на депозитний рахунок ТУ ДСА України у Харківській області - до сплину терміну тримання під вартою.
При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_4 з-під варти звільнити.
У разі внесення застави у визначеному слідчою суддею розмірі вважається, що до підозрюваного обрано запобіжний захід у виді застави.
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент часу внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу протягом дії ухвали.
У випадку внесення застави покласти на підозрюваного такі обов`язки:
-прибувати до слідчих, які здійснюють досудове розслідування у кримінальному провадженні, та прокурорів, які здійснюють нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва, суду, на першу вимогу;
-не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду;
-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;
-утримуватися від спілкування із свідками у вказаному кримінальному провадженні.
Роз`яснити підозрюваному, що у випадку внесення застави, оригінал документів з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок ТУДСА України коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.
Відповідно до вимог ст. 182 КПК України роз`яснити підозрюваному, що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, застава буде звернена в дохід держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України.
Роз`яснити заставодавцю, що підозрюваний ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, максимальне покарання за яке передбачене законом у вигляді позбавлення волі на строк від від п`яти до восьми років, та попередити його про обов`язки із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, а також про наслідки не виконання цих обов`язків.
Покласти на заставодавця наступні обов`язки: забезпечувати належну поведінку підозрюваного; забезпечувати явку, належно повідомленого підозрюваного, обвинуваченого, до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду; повідомлення слідчого, прокурора, слідчого суддю, та суд про причини неявки підозрюваного, обвинуваченого.
Зобов`язати заставодавця забезпечити виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків щодо повідомлення слідчого, прокурора, слідчого суддю чи суд про зміну свого місця проживання або перебування, обов`язку не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду.
Попередити заставодавця, що в разі невиконання покладених на нього та самого підозрюваного обов`язків, застава буде звернена в дохід держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України.
Зобов`язати старшого слідчого слідчого відділу Харківського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Харківській області капітана поліції ОСОБА_5 негайно повідомити близького родича підозрюваного ОСОБА_4 про взяття під варту останнього.
Встановити строк дії ухвали до 04.09.2022 включно.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваним в той же строк, але з моменту отримання копії ухвали слідчого судді.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Повний текст ухвали складено 11 липня 2022 року.

Слідча суддя ОСОБА_1