Справа № 304/38/22 Провадження № 1-кс/304/133/2022
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 червня 2022 рокум. Перечин

Слідчий суддя Перечинського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання директора Державного підприємства «Ужгородське військове лісництво» ОСОБА_3 , подане на підставі матеріалів досудового розслідування, внесених до ЄРДР за №0000002 від 01 січня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 272 КК України, про скасування арешту майна, -

В С Т А Н О В И В:

директор державного підприємства як представник власника майна звернувся до слідчого судді Перечинського районного суду Закарпатської області з клопотанням про скасування арешту майна. Клопотання мотивує тим, що 10 січня 2022 року слідчим суддею постановлено ухвалу, якою задоволено клопотання слідчого СВ відділення поліції № 1 Ужгородського районного управління ГУ НП в Закарпатській області ОСОБА_4 та накладено арешт на трактор Т-155, р/н НОМЕР_1 . Директор вважає, що на даний час відпала потреба у застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту вказаного майна, оскільки з моменту накладення арешту на транспортний засіб пройшло понад чотири місяці, необхідні слідчі дії проведені, трактор у свою чергу зберігається на відкритій площадці та пошкоджується опадами через розбиті вікна, та окрім цього не використовується у господарській діяльності, що приносить збитки як підприємству, так і державі. На підставі наведеного просить скасувати ухвалу суду від 10 січня 2022 року про накладення арешту на вказане майно.

У судове засіданні представник ДП «Ужгородське військове лісництво» адвокат ОСОБА_5 не з`явився, однак подавав заяву про розгляд клопотання без його участі, а також додатково подав клопотання, в якому просив суд скасувати арешт, накладений ухвалою Перечинського районного суду Закарпатської області від 10 січня 2022 року на трактор колісний трелювальний Т-155 р. № НОМЕР_1 .

Представник органу досудового розслідування у судове засідання також не з`явився, про місце, дату та час розгляду клопотання повідомлявся у встановленому законом порядку.

На підставі ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового процесу за допомогою технічних засобів не проводиться.

Вивчивши клопотання та уточнену заяву захисника, слідчий суддя прийшов до такого висновку.

Статтями 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Слідчим суддею встановлено, що органом досудового розслідування СВ відділення поліції № 1 Ужгородського районного управління Головного управління Національної поліції в Закарпатській області здійснюється розслідування матеріалів кримінального провадження № 0000002 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01 січня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 272 КК України.

Також встановлено, що ухвалою слідчого судді Перечинського районного суду Закарпатської області від 10 січня 2022 року накладено арешт на трактор колісний трелювальний марки «Т-155», р/н НОМЕР_1 , який на підставі Свідоцтва про реєстрацію великотоннажного транспортного засобу або іншого технологічного транспортного засобу серії НОМЕР_2 належить Державному підприємству «Ужгородське військове лісництво».

Підставою накладення арешту на вказане майно було існування сукупності розумних підозр вважати, що воно відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України, а метою забезпечення кримінального провадження у частині збереження речових доказів.

Положеннями КПК України арешт майна визначений як один із заходів забезпечення кримінального провадження, що застосовується з метою досягнення його дієвості.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Заходи забезпечення кримінального провадження, зокрема арешт майна, носить тимчасовий характер.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Порядок скасування арешту майна встановлюється нормами ст. 174 КПК України.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 174 КПК України, яка регулює порядок скасування арешту майна підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю, або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Нормами ч. 1 ст. 174 КПК України передбачено дві взаємовиключні підстави скасування арешту майна слідчим суддею це необґрунтованість накладення арешту або якщо в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба.

Згідно з ч. 1 ст. 28 КПК України під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.

В той же час незважаючи на те, що досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0000002 розпочато ще 01 січня 2022 року, заходи його забезпечення у вигляді арешту на вказане майно застосовано 10 січня 2022 року, а органом досудового розслідування на даний час не здобуто будь яких фактичних даних про те, що державне підприємство є юридичною особою щодо якої здійснюється провадження у вчиненні кримінального караного діяння, які б тим більше виправдовували доцільність застосування заходів забезпечення кримінального провадження, в тому числі арешту належного підприємству майна.

Арешт майна може бути скасовано ухвалою слідчого судді, якщо власник, володілець майна доведе, що в арешті майна відпала потреба.

Необхідність скасування арешту майна обумовлена тим, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба так як слідчому судді не надано доказів, що на даний час у зазначеному кримінальному провадженні проводяться будь які слідчі дії чи експертні дослідження щодо арештованого майна трактору колісного, або ж підприємство є юридичною особою щодо якої здійснюється кримінальне провадження.

Диспозиція частини 2 статті 272 КК України передбачає кримінальну відповідальність за порушення правил безпеки під час виконання робіт з підвищеною небезпекою на виробництві або будь-якому підприємстві особою, яка зобов`язана їх дотримувати, що спричинило загибель людини.

Натомість захисник у клопотанні вказує на те, що потреба у застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна відпала, оскільки з моменту накладення арешту на транспортний засіб пройшло понад чотири місяці, необхідні слідчі дії відносно нього проведені, в той час як трактор зберігається на відкритій площадці та пошкоджується опадами через розбиті вікна, а також не використовується у господарській діяльності підприємства, що у свою чергу приносить збитки такому.

Слідчий суддя зазначає, що у кримінальному провадженні існує два види інтересів суспільні інтереси, на захист яких спрямована система кримінальної юстиції та особисті інтереси підозрюваного, обвинуваченого, інших учасників кримінального провадження, які мають бути гарантовано захищені від неправомірних посягань.

Забезпечення балансу цих інтересів, по суті, є одним з найважливіших завдань кримінального провадження. Так у ст. 2 КПК зазначено, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження.

Досягнути такого балансу можна лише за умови існування і дотримання певних правил, визначених у законі, які в своїй сукупності створюють систему гарантій від порушення прав особи, що опинилась у сфері дії кримінального провадження.

У відповідності до усталеної практики Європейського Суду з прав людини в контексті вищевказаних положень, володіння майном повинно бути законним (рішення у справі «Іатрідіс проти Греції» [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (рішення у справі «Антріш проти Франції», від 22 вересня 1994 року, Series А N 296-А, п. 42, та «Кушоглу проти Болгарії», заява N 48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня року у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції», пп. 69 і 73, Series A N 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (рішення від 21 лютого 1986 року у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства», n. 50, Series A N 98).

З огляду на викладене, слідчий суддя вважає, що зі спливом часу та проведенням ряду слідчих дій на даний час відпали потреби для вжиття заходів забезпечення кримінального провадження шляхом накладення арешту на майно, вжиті за ухвалою слідчого судді від 10 січня 2022 року, тому такі слід скасувати.

В той же час слідчий суддя зазначає, що відповідно до ст. 22, 26 КПК України кримінальний процес являється змагальним і диспозитивним, що полягає у вільному подані учасниками процесу до суду доказів на підтвердження своєї позиції та захисту своїх інтересів.

Поряд із цим, слідчим з урахуванням припису змагальності клопотання не надано слідчому судді доказів, які б спростовували наведені захисником аргументи, що стали підставою для скасування арешту.

Слідчим жодним чином не обґрунтовано та не додано жодного доказу, який би підтвердив факт наявності підстав вважати, що арештоване майно трактор колісний трелювальний, належне підприємству, є доказом злочину, тобто було об`єктом кримінально протиправних дій та зберегло на собі сліди кримінального правопорушення, в органу досудового розслідування було достатньо часу для виконання всіх необхідних слідчих дій з даним майном.

У свою чергу слідчий суддя бере до уваги мету накладення арешту забезпечення збереження речових доказів, те, що державне підприємство не є юридичною особою щодо якої здійснюється кримінальне провадження, недоведеності органом досудового розслідування обставин, що перешкоджали здійснити процесуальні дії, спрямовані на швидке та повне досудове розслідування у розумні строки майже півроку з моменту накладення арешту.

Враховуючи наведене та те, що господарську діяльність ДП «Ужгородське військове лісництво» у зв`язку із накладенням арешту на його майно обмежено, що суттєво позначається на інтересах підприємства та держави, у зв`язку з чим клопотання про скасування арешту підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 174, 369-372 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :

клопотання задовольнити.

Арешт, накладений ухвалою слідчого судді Перечинського районного суду Закарпатської області від 10 січня 2022 року на трактор колісний трелювальний марки «Т-155», р/н НОМЕР_1 , який на підставі Свідоцтва про реєстрацію великотоннажного транспортного засобу або іншого технологічного транспортного засобу серії НОМЕР_2 належить Державному підприємству «Ужгородське військове лісництво» із забороною розпоряджатися і користуватися вказаним майном скасувати.

Ухвала оскарженню не підлягає та підлягає негайному виконанню.

Слідчий суддя: ОСОБА_1