Справа № 720/993/22
Провадження № 1-кс/720/164/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 червня 2022 року м. Новоселиця

Слідчий суддя Новоселицького районного суду Чернівецької області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого СВ ВП № 6 (м. Новоселиця) Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , громадянина України, неодруженого, непрацюючого, в силу ст. 89 КК України раніше не судимого, у скоєні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 185 ч. 4 КК України, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13 березня 2022 року за № 0000733,-

ВСТАНОВИВ :

До слідчого судді Новоселицького районного суду, за погодженням з прокурором звернувся слідчий СВ ВП № 6 (м. Новоселиця) Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_4 з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 185 ч. 4 КК України.

В обґрунтування заявленого клопотання, слідчим зазначено, що 13 березня 2022 року в період воєнного стану ОСОБА_5 проник до господарського приміщення ОСОБА_6 , яке розташовано по АДРЕСА_1 , звідки таємно викрав господарські речі на загальну суму 3431 гривні.

Крім цього, 27 квітня 2022 року також в період воєнного стану ОСОБА_5 повторно, таємно викрав глибинний насос з штучного колодязя, який розташований на ставку в с. Котелеве Чернівецького району та належав ПП «Котелево-Цегла», чим спричинив останньому матеріальну шкоду на суму 1726 гривень 53 копійки.

Просив підозрюваному обрати запобіжний захід у виді тримання під вартою, посилаючись на те, що останній підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, перебуваючи на волі може ухилитися від слідства та суду, перешкоджати кримінальному провадженню, вчинити інше кримінальне правопорушення, а тому є всі законні підстави для обрання йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів.
У судовому засіданні прокурор мотивуючи доцільність задоволення клопотання послався на те, що ОСОБА_5 зловживає алкогольними напоями, негативно характеризується за місцем проживання, не працевлаштований та підозрюється у вчиненні тяжкого злочину під час воєнного стану, що посилює ризик його ухилення від слідства та суду, перешкоджанню кримінальному провадженню.

Підозрюваний вину у вчиненні інкримінованого йому злочину за ст. 185 ч. 4 КК України визнав повністю та пояснив, що вказані крадіжки вчинив будучи в стані сильного алкогольного сп`яніння. Одночасно, просив обрати запобіжний захід не пов`язаний із позбавленням волі.

Заслухавши доводи учасників судового розгляду, дослідивши матеріали провадження додані до клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Так, відповідно до п. 3 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожен, кого заарештовано або затримано згідно з положеннями підпункту "c" пункту 1 цієї статті, має негайно постати перед суддею чи іншою посадовою особою, якій закон надає право здійснювати судову владу і йому має бути забезпечено розгляд справи судом упродовж розумного строку або звільнення під час провадження. Таке звільнення може бути обумовлене гарантіями з`явитися на судове засідання.

Тримання під вартою за нормами ч. 1 ст. 183 КПК України є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

За змістом ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; перешкоджати кримінальному провадженню; вчинити інше кримінальне правопорушення. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставин, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Судом встановлено, що 13 березня 2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань були внесені відомості за фактом вчинення крадіжки в період воєнного стану ОСОБА_5 з господарського приміщення ОСОБА_6 , яке розташовано по АДРЕСА_1 , господарських речей на загальну суму 3431 гривні.

03 травня 2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань були внесені відомості за фактом вчинення крадіжки в період воєнного стану ОСОБА_5 повторно глибинного насосу з штучного колодязя, який розташований на ставку в с. Котелеве Чернівецького району та належав ПП «Котелево-Цегла», чим останньому завдано матеріальної шкоди на суму 1726 гривень 53 копійки.

26 травня 2022 року матеріали вказаних проваджень були об`єднані.

28 травня 2022 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру за ст. 185 ч. 4 КК України, тобто таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене повторно, з проникненням в інше приміщення, в умовах воєнного стану.

ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні вказаних злочинів, про що свідчать його покази та додані до клопотання докази.

При обранні запобіжного заходу слідчим суддею враховується, що ОСОБА_5 раніше притягувався до кримінальної відповідальності за крадіжки, зловживає алкогольними напоями, негативно характеризується за місцем проживання, не працевлаштований та підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, який скоєний в умовах воєнного стану та санкція якого передбачає безальтернативне покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.

На переконання суду, наявний ризик того, що ОСОБА_5 усвідомлюючи міру і строк покарання, яка йому загрожує у разі доведення вини, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

Також, суд враховує, що в даному кримінальному провадженні не встановлено та не відшукано всіх доказів, а тому існує ризик того, що перебуваючи на волі ОСОБА_5 будучи обізнаним про обставини кримінального правопорушення, матиме реальну можливість вчиняти дії спрямовані на спотворення, приховування чи знищення доказів, що мають значення для досудового розслідування, вчинити вплив на свідків.

Підозрюваний ОСОБА_5 раніше притягувався до кримінальної відповідальності на розкрадання чужого майна, а відтак існує ризик того, що підозрюваний може вчиняти інші кримінальні правопорушення.

Одночасно, слідчий суддя погоджується із думкою прокурора про те, що в умовах воєнного стану на території України з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання під вартою особи. До вказаних ризиків безумовно належить військова агресія проти України, яка суттєво обмежує можливості виконання органами влади своїх повноважень та посилює ризик його ухилення від слідства та суду, а також перешкоджанню кримінальному провадженню.

Таким чином, враховуючи тяжкість інкримінованого підозрюваному злочину та його особу, слідчий суддя вважає доведеними посилання прокурора, що існують обґрунтовані підстави вважати, що ОСОБА_5 на даний час перебуваючи на волі може ухилитися від суду, перешкоджати кримінальному провадженню та вчинити інше кримінальне правопорушення, у зв`язку із чим відносно нього слід обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки інший запобіжний захід не забезпечить запобігання ризикам, зазначеним у ст.177 КПК України.

Одночасно, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою вважає за необхідне визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, розмір якої визначає з врахуванням його особи, обставин кримінального правопорушення, наявних ризиків та доходів, які отримані внаслідок вчинення кримінального правопорушення і має становити 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Щодо доводів підозрюваного про обрання більш м`якого запобіжного заходу суд виходить з наступного.

Так, згідно із ст. 29 Конституції України та ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обмеження права людини на свободу й особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. Ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше, як за вмотивованим рішенням суду і на підставах та в порядку, встановлених законом.

В своєму рішенні у справі «Москаленко проти України» від 20 травня 2010 року, Європейським судом з прав людини зазначено, що суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину, а у справі «Ілійко проти України» зазначено, що серйозність пред`явленого обвинувачення є тим фактором, який надає можливість обрати запобіжний захід у виді тримання під вартою, оскільки це є один із аспектів при оцінюванні загрози ухилення від слідства/суду чи продовження заняття злочинною діяльністю.

Обрання в цій ситуації більш м`якого запобіжного заходу не тільки не усуває ризику переховування від слідства або суду, а й значно підвищує його, а ризики констатовані в справі дають підстави для висновку, що потреби тримання під вартою в цьому випадку переважають над правами підозрюваного на особисту свободу.

За вказаних обставин, доводи підозрюваного про обрання більш м`якого запобіжного заходу є безпідставними, а посилання на те, що його попередня судимість погашена, не є достатніми підставами для застосування більш м`якого запобіжного заходу, аніж тримання під вартою.

Крім цього, відповідно до вимог ст.ст. 182, 183, 194 КПК України слідчий суддя визначає альтернативний запобіжний захід у виді застави, при внесенні якої підозрюваний негайно звільняється з під варти.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 194, 197 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Обрати відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , громадянина України, неодруженого, непрацюючого, в силу ст. 89 КК України раніше не судимого, підозрюваного у скоєні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 185 ч. 4 КК України, запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів.

Термін тримання під вартою рахувати з 14 години 00 хвилин 13 червня 2022 року.

Строк дії ухвали до 14 години 00 хвилин 11 серпня 2022 року.

Розмір застави визначити в розмірі 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 77430 (сімдесят сім тисяч чотириста тридцять) гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на рахунок UA 0008745, код 26311401, МФО 820172, банк: держказначейська служба України, м. Київ, одержувач коштів ТУ ДСА України в Чернівецькій області, протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора чи суд із встановленою ним періодичністю;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про місце своє проживання та зміну свого місця проживання.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок ТУ ДСА України в Чернівецькій області коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю Новоселицького районного суду Чернівецької області.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави та зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

На ухвалу слідчого судді може бути подано апеляційна скарга протягом п`яти днів з дня її оголошення до Чернівецького апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1 .

Копію ухвали отримав __________________ 13.06.2022 року