Справа № 308/7195/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 червня 2022 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгород клопотання прокурора ОСОБА_3 про скасування арешту на майно,-

ВСТАНОВИВ:

Прокурор Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді із клопотаннямпро скасування арешту на майно в кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000042 від 27.03.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 113 КК України.

У судове засідання прокурор не з`явилася, про причини неявки не повідомила, заяв, доповнень чи клопотань не подавав.
Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до ч. 9 ст. 100 КПК України у разі закриття кримінального провадження слідчим або прокурором питання про спеціальну конфіскацію та долю речових доказів і документів вирішується ухвалою суду на підставі відповідного клопотання, яке розглядається згідно із статтями 171-174 цього Кодексу.
Відповідно до статті 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Прокурор одночасно з винесенням постанови про закриття кримінального провадження скасовує арешт майна, якщо воно не підлягає спеціальній конфіскації.
Суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, непризначення судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові.
Враховуючи ту обставину, що особа, яка подала клопотання на його розгляд не з`явилася, що свідчить про втрату інтересу до предмета поданого клопотання, слідчий суддя вважає відсутніми підстави згідно ст.174 КПК України для його розгляду по суті.
Таким чином, клопотання прокурора Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000042, підлягає залишенню без розгляду.
На підставі та керуючись ст. ст. 100, 174, 376 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання прокурора Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_3 про скасування арешту на майно залишити без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду ОСОБА_1