справа № 361/4509/22
провадження № 1-кп/361/942/22
УХВАЛА
Іменем України
26 вересня 2022 року м. Бровари

Броварський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_6 ,

представник потерпілої сторони адвокат ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні кримінальне провадження №0000269 по обвинуваченню ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286-1 КК України,

встановив:

В провадженні Броварського міськрайонного суду Київської області перебуває кримінальне провадження №0000269 по обвинуваченню ОСОБА_8 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286-1 КК України.

Обвинуваченому ОСОБА_8 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою, строк дії якого закінчується 27.09.2022 року.

В підготовчому судовому засіданні прокурор звернувся до суду з письмовим клопотанням про продовження обвинуваченому ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 днів, оскільки на переконання прокурора наявні підстави для застосування до обвинуваченого виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та наявні визначені ст. 177 КПК України ризики, які дають достатні підстави вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою вказаної статті.

Представник потерпілої сторони адвокат ОСОБА_7 клопотання прокурора підтримав.

Обвинувачений та його захисники заперечували щодо клопотання прокурора та звернулися до суду з письмовим клопотання, в якому прохають суд застосувати до обвинуваченого більш м`який вид запобіжного заходу домашній арешт, посилаючись на те, що підстав для клопотання прокурора немає, оскільки відсутні ризики, на які вказує прокурор. Намірів у обвинуваченого впливати на потерпілу та свідків, а також ухилятися від суду немає. Також зазначили, що обвинувачений ОСОБА_8 раніше не судимий, має постійне місце проживання в м. Бровари, одружений, має на утриманні двох неповнолітніх дітей, з лютого 2022 року проходить службу у складі в/ч НОМЕР_1 (офіцерський склад), за місцем служби характеризується позитивно, за станом здоров`я потребує лікування (онкологічне захворювання), що підтвердили наданими суду документами.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження суд вважає, що клопотання прокурора підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

При цьому, суд враховує Рішення Конституційного суду України від 23.11.2017 частиною 4 якого передбачено, що відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання за клопотанням учасників судового провадження допускається продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, обраного під час досудового розслідування.

Статтею 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно з частинами 1 та 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, що свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Положенням статті 178 КПК України закріплено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію обвинуваченого; 7) майновий стан обвинуваченого; 8) наявність судимостей у обвинуваченого; 9) дотримання обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Якщо при розгляді клопотання про обрання (продовження) запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною 5 цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Суд оцінює наявність ризику можливості переховування підозрюваного від суду, як цілком ймовірний, з огляду на характеризуючи дані про особу обвинуваченого, додані до клопотання прокурора матеріали, при цьому також враховуючи тяжкість можливого покарання у разі визнання обвинуваченого винним у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення.

Суд приходить до висновку, що докази та обставини, на які посилається прокурор у своєму клопотанні, дають достатні підстави вважати, що існує ризик можливості переховуватися від суду.

Оцінюючи можливість впливу на свідків, суд виходить із передбаченої КПК України процедури отримання, зокрема, свідчень від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування свідчення отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК України).

Щодо існування ризику, на наявність якого у клопотанні посилається прокурор, а саме: вчинити інше кримінальне правопорушення, суд вважає, що в цій частині клопотання є недоведеним.

Крім того, суд звертає увагу на мотив та спосіб вчинення кримінального правопорушення, яке має високий ступінь суспільної небезпеки, наявність реальних ознак справжнього суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистості, а також враховує практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права обвинуваченого, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Враховуючи конкретні обставини справи, дані про особу обвинуваченого ОСОБА_6 , те, що він обґрунтовано обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, який, відповідно до положення ст. 12 КК України, віднесено до категорії тяжких, суд не знаходить підстав для обрання іншого, більш м`якого, запобіжного заходу.

При застосуванні до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою судом враховано характер такого кримінального правопорушення, яке пов`язано із грубим порушенням правил безпеки дорожнього руху, те що кримінальне правопорушення спричинило загибель потерпілого, крім того, враховано вік та стан здоров`я обвинуваченого, міцність його соціальних та сімейних зв`язків, а також інші обставини, які характеризують його особу та спосіб життя.

При цьому, характеризуючі дані обвинуваченого ОСОБА_6 , наявність постійного місця проживання, перебування його у шлюбі та наявність у нього двох неповнолітніх дітей, не переважають можливих ризиків неправомірної його поведінки.

Враховуючи наведе, суд приходить до висновку про необхідність продовження запобіжного заходу відносно ОСОБА_6 , у вигляді тримання під вартою до 24 листопада 2022 року включно, підстав для зміни запобіжного заходу з тримання під вартою на будь - який інший запобіжний захід відносно обвинуваченого ОСОБА_6 , суд не вбачає.

Згідно ч.3 ст. 183 КПК України, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.

Із урахуванням викладеного, також враховуючи що досудове слідство по даному кримінальному провадженні закінчено, суд вважає на даному етапі розгляду кримінального провадження, необхідним, відповідно до вимог ч.4, п. 2 ч. 5 ст.182 КПК України та ч. 3 ст. 183 КПК України, а також виходячи з практики Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави у випадку ухилення від слідства та суду, буде достатнім стимулюючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, якесь бажання переховуватися, визначити обвинуваченому ОСОБА_8 , розмір застави, у співвідношенні з існуючими ризиками та даними про особу підозрюваного, у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, враховуючи, що зазначений розмір застави буде належною гарантією того, що у разі сплати його, ОСОБА_6 вирішить не зникати через побоювання втратити заставу.

Такий розмір застави є справедливим, здатний забезпечити високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, не порушує права обвинуваченого, та підстав вважати його завідомо непомірним для ОСОБА_6 , суд не вбачає.

У той же час, суд вважає за необхідне покласти на ОСОБА_6 , у разі внесення застави, обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, з моменту внесення застави у розмірі, визначеному судом та зобов`язати обвинуваченого: за першою вимогою прибувати до суду в провадженні якого перебуває кримінальне провадження, не відлучатися за межі населеного пункту, де він проживає, без дозволу суду, повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та роботи, вразі наявності здати до зберігання відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Таким чином, виходячи з положень ст.ст. 177, 178, 182, 183, 194 КПК України та враховуючи матеріали справи, які свідчать, що інші запобіжні заходи не забезпечать належною поведінки обвинуваченого під час розгляду справи, суд приходить до висновку, що обвинуваченому необхідно продовжити строк тримання під вартою на 60 діб, з правом внесення застави в розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 200640 гривень, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків та дотримання вимог ст. 177 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 314-316 КПК України, суд

постановив:

В задоволенні клопотання сторони захисту про заміну запобіжного заходу відмовити.

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу задовільнити частково.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , раніше обраний запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, а саме по 24 листопада 2022 року включно та утримувати його в Державній установі «Київська гарнізонна гауптвахта» м. Київ, вул. Зеленогірська, 4.

Визначити ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (зареєстрований АДРЕСА_1 та проживає АДРЕСА_2 ) заставу в розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 200640 (двісті тисяч шістсот сорок) гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

Застава може бути внесена на депозитний рахунок: отримувач: ТУ ДСА України у Київській області, , МФО: 820172, банк: Державна казначейська служба України в м. Києві, р/р № UA0018661; призначення платежу: «застава за … П.І.Б., дата народження особи, за яку вноситься застава, згідно з ухвалою …(назва суду)… від … (дата ухвали)… по справі №…, кримінальне провадження №….» та надати документ, що підтверджує внесення застави до Броварського міськрайонного суду Київської області.

В разі внесення застави уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з-під варти та повідомити про це прокурора та суд.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на обвинуваченого ОСОБА_6 , у разі внесення застави, такі додаткові обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до суду, а в разі неможливості з`явитися з поважних причин заздалегідь про це повідомити суд;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання та засобів зв`язку;

- вразі наявності здати до зберігання відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що в разі внесення застави у встановленому в даній ухвалі розмірі, оригінал документа з відміткою банку, що підтверджує внесення застави повинен бути наданий уповноваженій посадовій особі Державної установи «Київська гарнізонна гауптвахта».

У разі внесення застави і з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти у зв`язку з внесенням застави, встановленої в даній ухвалі, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з-під варти у зв`язку з внесенням застави він буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

В разі невиконання вище перелічених обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.

Копію ухвали вручити учасникам судового провадження та направити ДУ «Київська гарнізонна гауптвахта».

Ухвала може бути оскаржена в частині продовження термінів тримання під вартою безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а обвинуваченим, що перебуває під вартою, з моменту отримання вказаної ухвали суду в тому самому порядку.

Головуючий суддя: ОСОБА_1