Справа № 473/3730/20
Номер провадження 1-кп/473/48/2022
УХВАЛА
Іменем України
"27" вересня 2022 р. місто Вознесенськ

Вознесенський міськрайонний суд Миколаївської області в складі:

головуючої судді ОСОБА_1 ,

секретар судових засідань ОСОБА_2 ,

учасники процесу:

прокурор ОСОБА_3 ,

обвинувачений ОСОБА_4 ,

його захисник адвокат ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Вознесенська кримінальне провадження №0001933 за обвинуваченням

ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.187 КК України,

та ОСОБА_6 у вчиненні злочинів, передбачених ч.2 ст.187, ч.2 ст.185 КК України,

В С Т А Н О В И В:
ухвалою суду 29 серпня 2022 р. в даному провадженні за клопотанням прокурора було надано дозвіл на затримання обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з метою розгляду внесеного прокурором клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

27 вересня 2022 року обвинуваченого ОСОБА_4 було доставлено до суду.

Затримано його було 26 вересня 2022 року о 12.50 год.

Прокурор підтримав клопотання про обрання обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, яке обґрунтував наявністю ризиків, передбачених ст.177 КПК України (переховування від суду, вплив на свідків та потерпілих, ризик вчиняти інші кримінальні правопорушення та перешкоджати провадженню іншим чином).

Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник просили обрати обвинуваченому запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання. Так захисник вказав, що досліджені в провадженні докази не підтверджують обгрунтованість підозри. Окрім того, обвинувачений не прибував до суду з поважних причин, оскільки виконував свій військовий обов`язок.

Вирішуючи клопотання прокурора, суд враховує положення ч.1 ст.331 КПК України про те, що під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Так, згідно із ч.1 ст.194 КПК України визначено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

На даному етапі провадження обгрунтованість підозри не може бути повною мірою оцінена судом, оскільки тоді суд фактично до постановлення вироку надасть оцінку доказам, що вже досліджені, та це буде свідчити про його упередженість. Тому він приймає до увагу оцінку підозри, яка існувала до направлення обвинувального акту до суду, оскільки до цього моменту її обгрунтованість стороною захисту спростована не була.

Щодо ризиків, то з переліку визначених ст.177 КПК України та зазначених прокурором в клопотанні, суд вважає доведеним ризик переховування обвинуваченого від суду, оскільки ОСОБА_4 пред`явлено обвинувачення у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі. Це свідчать про підвищену суспільну небезпеку діяння, а отже про наявність ризику переховування з огляду на ступінь тяжкості можливого покарання. Ймовірним є ризик вчинення ОСОБА_4 інших кримінальних правопорушень, оскільки як вбачається з матеріалів провадження він раніше притягувався до кримінальної відповідальності та наявні дані про повідомлення йому про підозру в іншому кримінальному провадженні. Ризик впливу обвинуваченого ОСОБА_4 на свідків та потерпілих підтверджено прокурором не було. Доказів про те, що свідки чи потерпілі повідомляли про якийсь вплив на них з боку обвинуваченого суду надано не було. Окрім того, потерпілі у цій справі вже допитані.

З врахуванням обставин провадження, зокрема того, що обвинувачений виконує військовий обов`язок, має міцні соціальні зв`язки та родину, суд вважає за необхідне застосувати до нього більш м`який запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, оскільки прокурором не доведено, що інші більш м`які запобіжні заходи не спроможні запобігти встановленим ризикам. Окрім того, в клопотанні навіть не оцінена можливість та наслідки застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Так. стаття 179 КПК України передбачає, що особисте зобов`язання полягає у покладенні на обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього судом обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу. Обвинуваченому письмово під розпис повідомляються про покладені на нього обов`язки та роз`яснюється, що в разі їх невиконання до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Контроль за виконанням особистого зобов`язання здійснює якщо справа перебуває у провадженні суду, - прокурор.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 179, 199, 331, 369-372 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:
В задоволенні клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відмовити.

Клопотання сторони захисту про обрання обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді особисте зобов`язання задовольнити.

Застосувати відносно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 обов`язки згідно із частиною 5 ст.194 КПК України: прибувати за кожною вимогою до суду або прокурора та утримуватися від спілкування з особами, які у кримінальному провадженні є свідками та потерпілими; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_4 , що в разі невиконання обов`язків, встановлених ухвалою суду, - до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1