Провадження № 11-кп/824/69/2022 Доповідач у ІІ інстанції ОСОБА_2
КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
24 травня 2022 року м. Київ

Колегія суддів судової палати з розгляду
кримінальних справ Київського апеляційного суду в складі:

суддів: ОСОБА_2 ,
ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

секретар ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу захисника обвинуваченого ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7 на ухвалу Голосіївського районного суду м. Києва від 04 серпня 2021 року про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_6 та ОСОБА_8 ,-

В С Т А Н О В И Л А :

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 04 серпня 2021 року обрано обвинуваченим ОСОБА_6 та ОСОБА_8 , запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 днів, до 02 жовтня 2021 року включно. Визначено обвинуваченим ОСОБА_6 та ОСОБА_8 , заставу у розмірі 68 100 гривень, з покладанням на обвинувачених обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.

Таке рішення суд мотивував тим, щовраховуючи данні про осіб обвинувачених, такий захід відповідає характеру та тяжкості діяння, вчинення якого інкримінується обвинуваченим. Суду не надано доказів щодо роботи, місця проживання обвинувачених до затримання, а також щодо їх соціальних зв`язків. Також, суд першої інстанції дійшов висновку про можливість визначити обвинуваченим альтернативний запобіжний захід у виді застави відповідно до вимог абз. 2) ч.5 ст. 182 КПК України у виді 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у сумі 68 100 грн. з покладанням на обвинувачених обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.

Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції захисник ОСОБА_6 адвокат ОСОБА_7 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу Голосіївського районного суду м. Києва від 04 серпня 2021 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 та ухвалити нову, якою обрати більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту чи особистого зобов`язання.
В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що ухвала є незаконною у зв`язку з неповнотою судового розгляду.
Вважає, не обґрунтованим та не доведеним, що більш м`який запобіжний захід ОСОБА_6 буде недостатнім для запобігання ризикам, тим більш, в доданих до клопотання матеріалах, дані про такі обставини відсутні.
Відповідно до ч.4 ст.4221 КПК України, у зв`язку з відсутністю клопотання про розгляд апеляційної скарги за участю сторін, апеляційний розгляд здійснюється без участі сторін кримінального провадження.

Вивчивши матеріали кримінального провадження, надані судом першої інстанції, обговоривши доводи викладені в апеляційній скарзі захисника, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає до задоволенню з наступних підстав.
Правовими приписами ст. 370 КПК України передбачено, що судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.
Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу.
Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.
Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України встановлено, що під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.
Розглядаючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, так само як і про його продовження, суд першої інстанції, для прийняття законного й обґрунтованого рішення, відповідно до ст.ст.178, 199 КПК України та практики ЄСПЛ, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки. При цьому наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.
Згідно зі ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Ухвалюючи рішення про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, суд першої інстанції повинен врахувати наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, та на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити всі обставини, у тому числі, передбачені ст.178 КПК України.
На переконання колегії суддів, судом першої інстанції дотримані зазначені вимоги кримінального процесуального закону при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо обвинуваченого ОСОБА_6 , повно та об`єктивно досліджені всі обставини, з якими закон пов`язує можливість обрання такого запобіжного заходу, при цьому в ухвалі докладно наведені мотиви, з яких було прийнято відповідне рішення.
Як вбачається з матеріалів з судового провадження, Голосіївським районним судом міста Києва 04 серпня 2021 року розглянуто клопотання прокурора про обрання обвинуваченому ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Судом заслухано пояснення сторін обвинувачення та захисту, враховано конкретні обставини справи, тяжкість обвинувачення.
Так, при вирішенні питання щодо обрання обвинуваченому ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді тримання під вартою судом першої інстанції правомірно було враховано та оцінено данні про особу обвинуваченого ОСОБА_9 та встановлено наявність ризику переховування від суду, який є дійсним та триваючим. Також суд апеляційної інстанції погоджується із доводом сторони обвинувачення, що запобіжний захід у виді тримання під вартою відповідає характеру та тяжкості діяння, вчинення якого інкримінується обвинуваченому.
Як суду першої, так і суду апеляційної інстанції не було надано доказів у підтвердження доводів сторони захисту щодо роботи, місця проживання обвинуваченого до затримання, а також щодо його соціальних зв`язків.
Крім того, враховуючи зазначені вище обставини, ОСОБА_6 було визначено альтернативний запобіжний захід, не пов`язаний із триманням під вартою, у вигляді застави.
Таким чином, оскаржуване судове рішення не суперечить вимогам ст.5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, оскільки в справі існують реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи, а також цілком відповідає практиці Європейського Суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Колегія суддів звертає увагу на характер висунутого ОСОБА_6 обвинувачення, що має високий ступінь суспільної небезпеки, наявність якої потребує забезпечення не лише його прав, але й високих стандартів охорони загальносуспільних інтересів.
Також, колегія суддів зазначає, що на даний час відсутні стримуючі чинники, які були б здатні у повному обсязі мінімізувати ймовірність вчинення обвинуваченим дій, спрямованих на ухилення від можливого покарання, гарантували б запобігання встановленим ризикам без застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
Крім того, наведені в апеляційній скарзі обставини самі по собі не дозволяють зробити висновок про те, що можливість уникнення ризиків, передбачених ст.177 КПК України, може бути досягнута шляхом застосування до обвинуваченого іншого, більш м`якого запобіжного заходу.
Будь-яких істотних порушень кримінального процесуального закону чи неправильного застосування закону України про кримінальну відповідальність, які були б підставами для скасування чи зміни судового рішення, колегією суддів не встановлено.
На підставі викладеного, колегія суддів приходить до висновку про відсутність підстав для скасування ухвали Голосіївського районного суду міста Києва від 04 серпня 2021 року та відмови в задоволенні клопотання прокурора, а тому апеляційну скаргу захисника слід залишити без задоволення.
Керуючись ст. ст. 176-178, 183, 194, 404, 407, 418, 419, 4221 КПК України, колегія суддів,-

У Х В А Л И Л А :

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_6 - адвоката ОСОБА_7 залишити без задоволення.
Ухвалу Голосіївського районного суду м. Києва від 04 серпня 2021 року про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_6 без змін.
Ухвала набирає законної сили з дня оголошення й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді ____________________ ___________________ _____________________
ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4