НОВОУШИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ХМЕЛЬНИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 680/267/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
31 травня 2022 року смт Нова Ушиця

Новоушицький районний суд Хмельницької області в складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Новоушицького районного суду Хмельницької області кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000063 від 14 квітня 2020 року по обвинуваченню

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Вільховець, Новоушицького району Хмельницької області, жителя АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, з середньою освітою, особи з інвалідністю третьої групи, раніше не судимого, РНОКПП НОМЕР_1 ,

у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України,

установив:
29 квітня 2022 року до Новоушицького районного суду Хмельницької області надійшов обвинувальний акт по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст. 249 КК України.

ОСОБА_4 обвинувачується у тому, що 13 квітня 2020 року близько 21 години 00 хвилин, маючи на меті незаконно добути рибу у річці Калюс Дністровського водосховища, знаючи про заборону вилову риби в нерестовий період, встановлену наказом Управління Державного агентства рибного господарства у Хмельницькій області від 16.03.2020 №26-од «Про встановлення термінів весняно - літньої заборони на лов риби, інших водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах Хмельницької області в межах району діяльності (контролю) Хмельницького рибоохоронного патруля у 2020 році» та оприлюднену в засобах масової інформації, усвідомлюючи протиправність своїх дій, виключно для власного збагачення, діючи приховано, не маючи права на спеціальне використання водних живих ресурсів, передбаченого Правилами промислового рибальства в рибогосподарських водних об`єктах України, затвердженими наказом Державного комітету рибного господарства №33 від 18.03.1999, в порушення ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» та положень ст. 3.15 Правил любительського та спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України №19 від 15.02.1999, у відповідності до яких забороняється лов водних живих ресурсів із застосуванням вибухових і отруйливих речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного плавання), промислових та інших засобів лову, виготовлених з сіткоснастевих й інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм, діставшись на своєму резиновому човні на плесо річки Калюс Дністровського водосховища поблизу с. Вільховець Новоушицького району, Хмельницької області, де розмістив у воду заборонене сіткоснастеве знаряддя лову - сітку довжиною 50 м, висотою 4 м, з вічком 50 мм, та сітку довжиною 50 м, висотою 4 м, з вічком 60 мм.

У подальшому 14 квітня 2020 року близько 07 години 00 хвилин ОСОБА_4 , маючи на меті зібрати рибу, яка потрапила в тенета виставлених ним вищевказаних риболовецьких сіток, за допомогою резинового човна дістався до місця попередньо розміщених ним сіток у водоймі, де здійснив незаконний вилов риби, а саме: окуня - 1 шт., вартістю 17 гривень, тарань (плітки) - 33 шт. по ціні 85 гривень за одну, на суму 2805,00 гривень; карася сріблястого - 7 шт., по ціні 17 гривень за одного, на суму 119,00 гривень; ляща - 5 шт., по ціні 170 гривень за одного, на суму 850,00 гривень, всього на загальну суму 3791,00 гривень, чим заподіяв істотної шкоди рибному господарству України, на що вказує вартість предмета незаконного вилову, кількість добутого, вилов риби в період нересту та цінність видів риб.

Дії ОСОБА_4 органом досудового розслідування кваліфіковані за ч.1 ст. 249 КК України, як незаконне зайняття рибним промислом, що заподіяло істотну шкоду.

Під час судового розгляду обвинувачений ОСОБА_4 заявив клопотання про звільнення його від кримінальної відповідальності у зв`язку із дійовим каяттям.

Обвинувачений ОСОБА_4 після роз`яснення йому судом суті обвинувачення, підстави звільнення, права заперечувати закриття кримінального провадження з цієї підстави, просив звільнити його від кримінальної відповідальності, зазначив, що зазначені в обвинувальному акті обставини відповідають дійсності, вину визнав, щиро розкаявся у вчиненому, висловлював щирий жаль з приводу вчиненого, шкоду, завдану кримінальним правопорушенням повністю відшкодував.

Прокурор ОСОБА_3 вважав, що наявні підстави для звільнення обвинуваченого від кримінальної відповідальності на підставі ст. 45 КК України.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши думку сторін кримінального провадження, суд дійшов до наступного висновку.

Статтею 45 КК України передбачено, що особа, яка вперше вчинила кримінальний проступок або необережний нетяжкий злочин, крім корупційних кримінальних правопорушень або кримінальних правопорушень, пов`язаних з корупцією, порушень правил безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту особами, які керували транспортними засобами у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебували під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона після вчинення кримінального правопорушення щиро покаялася, активно сприяла розкриттю кримінального правопорушення і повністю відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.

Згідно з частиною другою статті 284 КПК України, кримінальне провадження закривається судом у зв`язку зі звільненням особи від кримінальної відповідальності.

Відповідно до частини 3 статті 288 КПК України, суд своєю ухвалою закриває кримінальне провадження та звільняє підозрюваного, обвинуваченого від кримінальної відповідальності у випадку встановлення підстав, передбачених законом України про кримінальну відповідальність.

Частиною четвертою статті 286 КПК України визначено, що якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, сторона кримінального провадження звернеться до суду з клопотанням про звільнення від кримінальної відповідальності обвинуваченого, суд має невідкладно розглянути таке клопотання.

Згідно з пунктом 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності" №12 від 23 грудня 2005 року, дійове каяття полягає в тому, що після вчинення кримінального правопорушення особа щиро покаялась, активно сприяла його розкриттю та повністю відшкодувала завдані збитки або усунула заподіяну шкоду.

Щире розкаяння характеризує суб`єктивне ставлення винної особи до вчиненого кримінального правопорушення, яке виявляється в тому, що вона визнає свою провину, висловлює жаль з приводу вчиненого та бажання виправити ситуацію, що склалася.

Кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 249 КК України відповідно до частини другої статті 12 Кримінального кодексу України є кримінальним проступком.

Суд, оцінюючи у сукупності наведені сторонами обставини, які підтверджені доказами, дійшов висновку, що клопотання обвинуваченого є обґрунтованим і підлягає задоволенню, оскільки на час розгляду справи в суді ОСОБА_4 шляхом подачі відповідного клопотання надав згоду на звільнення його від кримінальної відповідальності, добровільно здійснив дійове каяття, щиро розкаявся у вчиненому, що виявилося у його негативному ставленні до вчиненого, визнанні своєї провини, активно сприяв розкриттю кримінального правопорушення, відшкодував завдану шкоду, вперше притягується до кримінальної відповідальності за вчинення кримінального проступку.

Зважаючи на викладене, суд дійшов висновку, що ОСОБА_4 необхідно звільнити від кримінальної відповідальності на підставі статті 45 КК України у зв`язку з дійовим каяттям, а кримінальне провадження щодо нього за ч. 1 ст. 249 КК України закрити.

Підлягає скасуванню арешт, накладений ухвалою слідчого судді Новоушицького районного суду Хмельницької області від 29 квітня 2020 року.

Долю речових доказів суд вирішує відповідно до ст.ст. 96-1, 96-2 КК України.
Процесуальні витрати на залучення експерта у сумі 6040,64 грн добровільно відшкодовані обвинуваченим.

Цивільний позов по справі не заявлений. Шкоду завдану рибному господарству України у розмірі 3791,00 гривень обвинувачений відшкодував добровільно.

Керуючись ст. 45 КК України, ст.ст.284, 285 КПК України суд,

ухвалив:
Клопотання обвинуваченого ОСОБА_4 задовольнити.
Звільнити ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст. 249 КК України на підставі статті 45 КК України у зв`язку із дійовим каяттям.

Кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за №0000063 від 14 квітня 2020 року по обвинуваченню ОСОБА_4 у скоєнні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України - закрити.

Арешт накладений відповідно до ухвали слідчого судді Новоушицького районного суду Хмельницької області від 29 квітня 2020 року на надувний човен, рибальські сітки у кількості 2 шт., а саме: сітку №1 довжиною 50 м, висотою 4м, з вічком 5х5 мм, сітку №2 довжиною 50 м, висотою 4м, з вічком 6х6 мм, рибу різних порід, а саме: 1 шт. окуня, 33 шт. тарань (плітки), 7 шт. карася сріблястого та 5 шт. ляща- скасувати.

На підставі ст.ст. 96-1, 96-2 КК України застосувати спеціальну конфіскацію та конфіскувати в дохід держави:

-надувний човен, рибальські сітки у кількості 2 шт., а саме: сітку №1 довжиною 50 м, висотою 4м, з вічком 5х5 мм, сітку №2 довжиною 50 м, висотою 4м, з вічком 6х6 мм, які зберігаються в камері схову речових доказів відділення поліції № 2 Кам`янець-Подільського РУП ГУНП в Хмельницькій області;

-рибу, а саме: 1 шт. окуня, 33 шт. тарань (плітки), 7 шт. карася сріблястого та 5 шт. ляща, яка передана на зберігання ПП « ОСОБА_5 ».

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Хмельницького апеляційного суду через Новоушицький районний суд Хмельницької області протягом семи днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя ОСОБА_1