Провадження № 1-і/947/2/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
25.08.2022 року місто Одеса

Київський районний суд м. Одеси у складі:
Головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю:
секретаря с/з ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченого ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000825 від 04.03.2019 року у відношенні: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України

ВСТАНОВИВ:

З Київської окружної прокуратури міста Одеси до Київського районного суду м. Одеси надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000825 від 04.03.2019 року у відношенні: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України.
18.04.2019 року згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено Головуючого суддю (Суддя доповідач) ОСОБА_6 та присвоєно Єдиний унікальний номер судової справи: 520/8552/19.
На виконання вимог ст.314 КПК України Київським районним судом м. Одеси постановлено ухвалу про призначення підготовчого судового засідання.
14.06.2022 року ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 14.06.2022 року задоволено клопотання прокурора та оголошено у розшук обвинуваченого ОСОБА_4 , а також надано дозвіл на затримання останнього з метою приводу для участі у розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Станом на теперішній час суддя Головуючий суддя (Суддя доповідач) ОСОБА_6 перебуває у щорічній відпустці.
Разом з тим, відповідно до ст.191 КПК України затримана на підставі ухвали слідчого судді, суду особа не пізніше 36 (тридцяти шести) годин з моменту затримання повинна бути звільнена або доставлена до слідчого судді, суду, який постановив ухвалу про дозвіл на затримання з метою приводу. Службова особа, яка на підставі ухвали слідчого судді, суду про дозвіл на затримання затримала особу, зобов`язана негайно вручити їй копію зазначеної ухвали. Уповноважена службова особа (особа, якій законом надане право здійснювати затримання), яка затримала особу на підставі ухвали слідчого судді, суду про дозвіл на затримання або у якої під вартою тримається особа, щодо якої діє ухвала про дозвіл на затримання, негайно повідомляє про це слідчого, прокурора, зазначеного в ухвалі.

25.08.2022 року згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями (Суть судової справи: тримання під вартою), визначено Головуючого суддю (Суддя доповідач) ОСОБА_1 та присвоєно Єдиний унікальний номер судової справи: 947/18822/22, з метою розгляду клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000825 від 04.03.2019 року у відношенні: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України.
В судовому засіданні прокурор підтримав заявлене клопотання та просив суд задовольнити його, посилаючись на викладені доводи.
Захисник категорично заперечував проти нього та просив суд обрати у відношенні обвинуваченого запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Вислухавши думку учасників судового засідання, дослідивши матеріали кримінального провадження, оцінивши всі обставини у сукупності, Суд приходить до наступного.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті (частина друга статті 177 КПК України).
До таких ризиків частина перша статті 177 КПК України відносить можливість обвинуваченого: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Відповідно до пункту третього частини першої статті 176 КПК України до запобіжних заходів відноситься тримання під вартою.
Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу (частина перша статті 183 КПК України).
Ризики вчинення обвинуваченим дій, передбачених частиною першою статті 177 КПК України, вважаються наявними за умови встановлення судом обґрунтованої ймовірності реалізації ним таких дій. Чинне законодавство не вимагає підтвердження того, що обвинувачений обов`язково здійснюватиме такі дії. Однак суду необхідно встановити, чи обвинувачений наразі має об`єктивну можливість їх реалізації в майбутньому.
На думку Суду, ризики переховування обвинуваченого ОСОБА_4 від суду та незаконного впливу на свідків доведені стороною обвинувачення під час судового провадження.
Суд вважає, що такі ризики є реальними. Обвинувачений на даному етапі має можливість їх реалізації за умови незастосування відповідного запобіжного заходу.
Зокрема, ризик переховування від суду залишається реальним з огляду на тяжкість злочину, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_4 суворістю можливого покарання, пов`язаними із цим негативними для особи наслідками.
Так, ОСОБА_4 , у відповідності до ст.12 КК України, обвинувачується у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, за кваліфікуючими ознаками незаконне придбання, зберігання з метою збуту наркотичного засобу у великих розмірх, вчиненого за попередньою змовою групою осіб, за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком від 6 до 10 років, з конфіскацією майна.
Окрім цього, суд вважає доведеним існування ризику незаконного впливу обвинуваченого ОСОБА_4 на свідків, інших учасників провадження.
Показання свідків отримуються судом усно шляхом допиту особи безпосередньо в судовому засіданні. А отже, за відсутності дієвого запобіжного заходу такий ризик є реальним.
Станом на теперішній час, обвинувачений також може чинити вплив на свідків з метою переконати їх змінити їхні викриваючі показання.
Одночасно із встановленням обставин, що зумовлюють існування зазначених ризиків, чинне законодавство зобов`язує суд перевірити також можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу до особи.
Частина перша статті 176 КПК України встановлює такі альтернативні триманню під вартою запобіжні заходи: особисте зобов`язання, особиста порука, застава, домашній арешт. Найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.
Разом з тим, згідно ч.4 ст.194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні.
Обвинувачений ОСОБА_4 має постійне місце мешкання за місцем реєстрації, наявні міцні соціальні зв`язки, мешкає с цивільною дружною, яка має на утриманні малолітню дитину та зі слів обвинуваченого перебуває у стані вагітності, нагороджений державними нагородами в тому числі і від Президента України за участь в Антитерористичній операції, офіційно працевлаштований шахтарем у ТОВ «Шахт Пром Сервіс».
Метою застосування запобіжного заходу, відповідно до ст.177 КПК України є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків, а також запобігання визначеним законодавством ризикам.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.2, 110, 131, 132, 177, 183, 314, 315, 369-372, 392- 395 КПК України, Суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Київської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні обвинуваченого ОСОБА_4 залишити без задоволення.
Обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у відношенні обвинуваченої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 60 (шістдесят) днів, тобто до 23.10.2022 року.
Покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 обов`язки передбачені ч.5 ст.194 КПК України, а саме:

-Знаходитись з 23:00 год., по 05:00 год., наступної доби за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 ;
-Не відлучатися з населеного пункту за постійним місцем проживання без дозволу суду;
-Повідомляти суд про зміну свого місця проживання, роботи, навчання, а також зміни контактної інформації (номер мобільного телефону, електронної скриньки)
-Прибувати до суду за кожною вимогою, утримуватись від спілкування зі свідками по справі;
Копію ухвали суду про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у відношенні обвинуваченого ОСОБА_4 невідкладно направити до відповідного органу Національної поліції України, для виконання.
Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_4 , що працівники органу Національної поліції України з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в його житло, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.
Негайно звільнити з-під варти в залі суду обвинуваченого ОСОБА_4 ,
Визначити строк дії ухвали суду щодо обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту до 23.10.2022 року включно.
Ухвала суду щодо обрання запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Апеляційна скарга, на ухвалу суду, може бути подана безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.
Подання апеляційної скарги на ухвалу суду зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Суддя Київського районного
суду м. Одеси ОСОБА_1