09.06.2022
Справа № 331/3420/21
Провадження № 1-кп/331/163/2022
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
09 червня 2022 р. м.Запоріжжя
Жовтневий районний суд м.Запоріжжя у складі:
головуючого судді ОСОБА_1
при секретарі ОСОБА_2
за участю прокурора ОСОБА_3
захисника ОСОБА_4
обвинуваченого ОСОБА_5
в с т а н о в и в:
У провадженні Жовтневого районного суду м.Запоріжжя перебуває кримінальне провадження з обвинувальним актом відносно ОСОБА_6 за ст.15 ч.3, 185 ч.3, 185 ч.3 КК України.
Обвинуваченому ОСОБА_6 ухвалою Жовтневого районного суду м.Запоріжжя від 14.04.2022 р. обраний раніше запобіжний захід у вигляді тримання під вартою продовжений до 14.06.2022 р.
Відповідно до вимог ч.3 ст.331 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячно-
го строку з дня надходження до суду обвинувального акта, чи з дня застосування судом до обвинувачено-го запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотиво-ваною ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.
Прокурор вважає за доцільне продовжити відносно ОСОБА_6 дію запобіжного заходу у виг-
ляді тримання під вартою, оскільки, в теперішній час продовжують існувати ризики, передбачені ст.177 КПК України, які існували під час обрання та продовження запобіжного заходу.
Захисник ОСОБА_7 та обвинувачений ОСОБА_6 проти продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечували, вважають за можливе змінити ОСОБА_6 запобіжний захід на інший, не пов`язаний із триманням під вартою, а саме на домашній арешт.
Вирішуючи питання щодо продовження відносно обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд виходить з наступного.
Суд враховує вимоги п.1 ст.5 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, висновків, викладених в рішенні Європейського суду з прав людини від 10.02.2011 р. (справа «Харченко проти України»), кожні два місяці переглядає питання доцільності продовження тримання обвинувачених під вартою відповідно до вимог ч.3 ст.331 КПК України, якою передбачено, що незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний роз- глянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, чи з дня застосуван-ня судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.
Відповідно до ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є, зокрема, забезпечення вико-
нання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків та запобіганням спробам, у тому числі: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Відповідно до ч.1 ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім
наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується; 4) міцність соціальних зв`язків; 6) репутацію обвинуваченого.
Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу чи особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.
У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 67/2022, затвердженим Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, на території України з 24 лютого 2022 року введено воєнний стан терміном на 30 днів, а також запроваджено заходи правового режиму воєнного стану. Указом Президента України №341/2022 від 17 травня 2022 року, затвердженим Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 22.05.2022 р. № 2263-ІХ, продовжено строк дії воєнного стану до 23 серпня 2022 року.
Вирішуючи питання щодо продовження дії запобіжного заходу, обраного відносно ОСОБА_6 , суд виходить із того, що він обвинувачується у вчиненні тяжких злочинів, за які передбачено покарання лише у виді позбавлення волі, раніше був неодноразово засудженим за вчинення корисливих злочинів, не має джерела доходу та може продовжити злочинну діяльність, не має стійких соціальних зв`язків. До наданих стороною захисту документів: заяви ОСОБА_8 щодо забезпечення виконання ОСОБА_6 процесуальних обов`язків, інформації щодо місця її реєстрації, суд ставиться критично з огляду на час отримання довідки про реєстрацію місця проживання. Також суд враховує, що ОСОБА_6 є громадянином іншої держави - РФ, що в умовах воєнного стану підвищує ризик переховування від суду, стан його здоров`я не перешкоджає перебуванню у місці попереднього ув`язнення, а також приймаючи до уваги, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відповідає характеру та тяжкості діянь, які інкримінуються обвинуваченому, відповідає особі обвинуваченого та позбавляє обвинуваченого можливості перешкодити інтересам правосуддя, зокрема, і запобіганню спробам неза-конно впливати на потерпілих, свідків та перешкоджанню кримінальному провадженню іншим чином, доводи сторони захисту щодо можливості зміни запобіжного заходу були предметом розгляду під час обрання цього заходу, суд приходить до висновку про відсутність на даний час підстав для зміни обвинуваченому обраного запобіжного заходу на інший, більш м`який запобіжний захід, у тому числі на домашній арешт, крім тримання під вартою, також суд не знаходить підстав для зменшення розміру застави.
З огляду на наведене, а також враховуючи, що продовжують існувати ризики, передбачені ст.177 КПК України, які існували при обранні обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд приходить до висновку про необхідність продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_6 на 2 місяці до 09 серпня 2022 року.
На підставі викладеного та керуючись ст.177, 178, 314, 315 КПК України, суд
у х в а л и в:
Продовжити дію запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 2 місяці до 09 серпня 2022 року.
Визначити розмір застави, як альтернативного запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_6 обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 118 950 гривень.
Обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави.
У разі внесення застави, покласти на обвинуваченого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , обов`язки строком на 2 (два) місяці, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:
1) не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає: м. Запоріжжя, без дозволу суду;
2) повідомляти суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;
3) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Роз`яснити обвинуваченому наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо обвинува- чений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до суду, без поважних причин, не пові- мив про причину своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується в порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.
Копію ухвали вручити обвинуваченому ОСОБА_6 , надіслати прокурору та Запорізькому слідчому ізолятору УДПС України в Запорізькій області за місцем утримання обвинуваченого.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Запорізького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Суддя ОСОБА_10