Справа № 639/2570/22
Провадження №1-кс/639/724/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 вересня 2022 року м. Харків

Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , перевіривши матеріали клопотання заступника начальника сектору дізнання Куп`янського ВП ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_2 по кримінальному провадженню №0000022 від 11.01.2022р. про надання тимчасового доступу до документів, які містять охоронювану законом таємницю,-

ВСТАНОВИВ:
До Жовтневого районного суду м. Харкова надійшло клопотання заступника начальника сектору дізнання Куп`янського ВП ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_2 , яке погоджено з прокурором Куп`янської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 , про надання тимчасового доступу до документів, які містять охоронювану законом таємницю по кримінальному провадженню №0000022 від 11.01.2022р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України.

Як вбачається з матеріалів клопотання досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні здійснюється СД Куп`янського ВП ГУНП в Харківській області.

В клопотанні не наведено обґрунтування щодо підсудності даного провадження Жовтневому районному суду м. Харкова, проте до нього додано копію наказу начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 від 22.08.2022р. №1040 «Про затвердження фактичного перебування та несення служби (виконання функцій) поліцейських ІНФОРМАЦІЯ_2 », а тому слідчий суддя виходить з того, що саме вказаним наказом керувався дізнавач при зверненні з клопотанням до ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Надаючи оцінку щодо підсудності клопотання Жовтневому районному суду м. Харкова, слідчий суддя виходить з наступного.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 132 КПК України клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається: до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

При цьому статтею 615 КПК України не визначено інших правил підсудності клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, ніж вищезазначені загальні правила, встановлені п. 1 ч. 2 ст. 132 КПК України, а передбачено особливості підсудності обвинувальних актів, клопотань про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотань про звільнення особи від кримінальної відповідальності (частина 9 статті 615 КПК України).

Встановлення правил підсудності має важливе значення для правильного функціонування судової системи, а також для виконання судами покладених на них завдань і визначення суду, компетентного здійснювати кримінальне провадження щодо конкретного кримінального правопорушення. Підсудність є ефективним засобом, який сприяє тому, щоб конкретна кримінальна справа розглядалася і вирішувалася судом законним, компетентним, незалежним і неупередженим, як того вимагають ст. 7 Загальної декларації прав людини та ч. 1 ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права .

Згідно з пунктом 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (надалі - Конвенція) «кожен при встановленні обґрунтованості будь-якого кримінального обвинувачення, висунутого проти нього, має право на розгляд судом, встановленим законом». А відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 2 червня 2016 року № 1402-VIII ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом.

За допомогою правил про підсудність забезпечується також рівність всіх громадян перед законом і судом (ст. 24 Конституції України та ст. 10 КПК). Будучи одним з проявів цієї конституційної засади, чітко встановлена законом підсудність набуває ознак суб`єктивного права людини на законного суддю, тобто права будь-якої людини знати наперед, який саме суд і в якому складі відповідно до закону правомочний здійснювати стосовно нього судове провадження, якщо така необхідність виникне.

Згідно положень ст. 38 КПК органами досудового розслідування (органами, що здійснюють дізнання і досудове слідство) є: 1) слідчі підрозділи: а) органів Національної поліції; б) органів безпеки; г) органів Державного бюро розслідувань; 2) підрозділ детективів, підрозділ внутрішнього контролю ІНФОРМАЦІЯ_4 ; 3) підрозділи детективів органів ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Тобто, чинний кримінальний процесуальний закон визначає органами досудового розслідування не службових осіб - слідчих цих органів досудового розслідування, - а відповідні державні установи - слідчі підрозділи та підрозділи детективів.

Статтею 1 КПК передбачено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим Кодексом та іншими законами України.

Частиною 6 ст. 9 КПК визначено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу.

Таким чином, територіальна підсудність визначається за місцем знаходження (реєстрації) відповідного державного органу, який є юридичною особою та в складі якого знаходиться слідчий підрозділ.

Відповідний висновок узгоджується й з позицією Верховного Суду, викладеною в його численних рішеннях, зокрема, в ухвалах від 22.04.2020 року у справі № 487/7605/19 (пр. № 51-1901впс20), від 20.05.2020 у справі № 643/7609/20 (пр. 51-2437впс20) та від 13.10.2020 року у справі №607/16332/20 (пр. № 51-4916впс20).

Наказом начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 від 22.08.2022р. №1040 затверджено місце фактичного перебування та несення служби (виконання функцій) поліцейських ІНФОРМАЦІЯ_2 в адміністративній будівлі ІНФОРМАЦІЯ_1 без зміни територіального обслуговування за адресою: АДРЕСА_1 та за адресою: АДРЕСА_2 .

Тобто вказаним наказом змінено місце фактичного перебування та несення служби (виконання функцій) поліцейських ІНФОРМАЦІЯ_2 , а не місце знаходження органу досудового розслідування.

Крім того необхідно звернути увагу, що наказом начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 від 22.08.2022р. №1040 визначено дві альтернативні адреси, одна з яких знаходяться поза межами територіальної юрисдикції ІНФОРМАЦІЯ_3 , а саме - АДРЕСА_2 .

Згідно ж бланку клопотання, супровідного листа до нього, а також даних відкритих джерел мережі Інтернет місцем знаходження ІНФОРМАЦІЯ_6 є АДРЕСА_3 .

Будь-яких доказів про зміну місця знаходження ІНФОРМАЦІЯ_6 до клопотання не додано.

Отже, вказане клопотання дізнавача ІНФОРМАЦІЯ_6 капітана поліції ОСОБА_2 не підсудне Жовтневому районному суду м. Харкова, а за правилами, передбаченими п. 1 ч. 2 ст. 132 КПК України, підсудне Куп`янському міськрайонному суду Харківської області.

При цьому розпорядженням голови Верховного суду від 18.03.2022р. № 11/0/9-22, відповідно до частини сьомої статті 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», враховуючи неможливість судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану, територіальну підсудність Куп`янського міськрайонного суду Харківської області змінено на Новомосковський міськрайонний суд Дніпропетровської області, який, в свою чергу, знаходиться в межах юрисдикції ІНФОРМАЦІЯ_7 .

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 34 КПК України кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо до початку судового розгляду виявилося, що кримінальне провадження надійшло до суду з порушенням правил підсудності.

Частиною 3 статті 34 КПК України встановлено, що питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.

З огляду на викладене, керуючись ст. 34, 132 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:
Направити клопотання заступника начальника ІНФОРМАЦІЯ_8 капітана поліції ОСОБА_2 по кримінальному провадженню №0000022 від 11.01.2022р. про надання тимчасового доступу до документів, які містять охоронювану законом таємницю до Харківського апеляційного суду, ініціювавши питання щодо направлення до Касаційного кримінального суду Верховного Суду подання про передачу даного кримінального провадження до Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1