Справа №694/1283/22
провадження № 1-кс/694/471/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.08.2022 року м. Звенигородка
Слідчий суддя Звенигородського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Звенигородка скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Звенигородської окружної прокуратури щодо невнесення відомостей за його заявою про скоєння кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,
в с т а н о в и в:
29.07.2022 року до Звенигородського районного суду Черкаської області надійшла скарга ОСОБА_3 , в якій він просить зобов`язати уповноважених осіб Звенигородської окружної прокуратури внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості, викладені у заяві від 26.07.2022 року про вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ст. 384 КК України, а саме надання неправдивих свідчень в протоколі допиту свідка від 15.12.2021 року у кримінальному провадженні № 0001287 від 05.12.2021 року за ч. 1 ст. 369 КК України відносно ОСОБА_3 . Скаргу мотивує тим, що заяву про вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_4 було подане через скриньку Звенигородської окружної прокуратури 26.07.2022 року. Станом на 29.07.2022 року відомості про вчинення кримінального правопорушення за його заявою не внесені до ЄРДР, що стало підставою для подання скарги на бездіяльність Звенигородської окружної прокуратури.
Відповідно до протоколу автоматичного визначення слідчого судді справа передана слідчому судді ОСОБА_1 .

Судовий розгляд скарги призначено на 04.08.2022 року.

04.08.2022 року скаржник ОСОБА_3 подав заяву про відвід слідчого судді ОСОБА_1 .
Ухвалою Звенигородського районного суду Черкаської області від 10.08.2022 року, у задоволенні заяви ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Звенигородського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 від участі в розгляді даної скарги відмовлено.
Розгляд даної скарги призначено на 11.08.2022 року.
ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, був повідомлений належним чином. У скарзі вказав проводити її розгляд за його відсутності та задовольнити.
Представник Звенигородської окружної прокуратури в судове засідання не з`явився, прокурор ОСОБА_5 подав заяву про розгляд скарги без участі прокурора, просив відмовити в задоволенні скарги.

Відповідно до ч.ч. 1, 4 ст. 107 КПК України рішення про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час досудового розслідування приймає особа, яка проводить відповідну процесуальну дію. За клопотанням учасників процесуальної дії застосування технічних засобів фіксування є обов`язковим. Фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, за виключенням вирішення питання про проведення негласних (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснюється.
Клопотань від учасників процесуальної дії про застосування технічних засобів фіксування не надходило, відтак фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснюється.
Дослідивши матеріали скарги та додані до неї документи, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Частинами 1, 4 статті 214 КПК України передбачено, що слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення

кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Порядок внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженим наказом Офісу Генерального прокурора від 30.06.2020 за №298. Згідно з пунктом 1 глави 2 розділу I цього Положення, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами пункту 4 частини 5 статті 214 КПК України.
Відповідно до змісту п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України до слідчого судді, крім іншого, може бути оскаржено бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
Системний аналіз положень ст.ст. 214, 303 КПК України свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні та вказана заява чи повідомлення повинна містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.
Водночас внесенню до ЄРДР підлягає не будь-яка заява, а лише заява, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення. Підставами вважати заяву чи повідомлення саме заявою про злочин є наявність в ній об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які повинні бути обов`язково внесені до ЄРДР.
Відповідно до матеріалів справи ОСОБА_3 26.07.2022 року подав через скриньку Звенигородської окружної прокуратури заяву про вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ст. 384 КК України. Вказав на те, що існують грубі розбіжності в часі свідка ОСОБА_4 , а саме: в письмовому поясненні від 05.12.2021 року, що він був зупинений о 02 год. 59 хв. та 15.12.2022 року надав слідчому неправдиві свідчення в протоколі допиту свідка в кримінальному провадженні № 0001287, що був зупинений працівниками поліції 05.12.2022 року о 00 год. 30 хв.
Станом на час подання скарги ОСОБА_3 не отримав відповіді від Звенигородської окружної прокуратури щодо наслідків розгляду його заяви про вчинення кримінального правопорушення.
Диспозицією ст. 384 КК України передбачено кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве показання свідка, надане органу, що здійснює досудове розслідування, суду.
Об`єктом цього злочину, є правосуддя у частині забезпечення процесуального порядку отримання доказів у кримінальній справі. Об`єктивна сторона полягає у завідомо неправдивому показанні свідка чи потерпілого. Обов`язковими ознаками об`єктивної сторони злочину є обстановка і час його вчинення. Вказані дії можуть вчинятися лише під час проведення дізнання, досудового слідства або в суді.
Показання це відомості про факти, які підлягають встановленню у кримінальній чи цивільній справі і мають важливе значення для правильного вирішення справи. Неправдивими є показання, в яких повністю або частково перекручені факти, що мають значення для правильного вирішення справи. Завідомо неправдиві показання утворюють склад цього злочину, якщо вони дані уповноваженій на те особі, у встановленому законом порядку і належним чином процесуальне оформлені. Суб`єктивна сторона злочину характеризується прямим умислом.
Водночас доводи ОСОБА_3 у заяві про вчинення кримінального правопорушення від 26.07.2022 року зводяться лише до того, що ОСОБА_4 вказав при надання пояснень та під час допиту в якості свідка у кримінальному провадженні різний час його зупинки працівниками поліції. При цьому заява ОСОБА_3 не містить жодних відомостей щодо умисних дій ОСОБА_4 та надання завідомо неправдивих показань, в яких повністю або частково перекручені факти, що мають значення для правильного вирішення справи. Натомість з матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_4 дав пояснення про те, що о 02 год. 59 хв. був запрошений в якості свідка при складанні протоколу про адміністративне правопорушення, а в протоколі допиту, де показання записані з його слів слідчим, про те, що приблизно о 00 год. 30 хв. рухався на автомобілі по вул. Чорновола в м. Звенигородка. Ці показання є різними за своїм змістом, а тому не можуть вважатись суперечливими

(не відповідними одне одному).
За змістом висновків колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду Верховний Суд, які викладено в постанові від 16.05.2019 (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) «...якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин».
Відповідно до вимог ст. 307 КПК України, за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора слідчим суддею постановляється ухвала про: скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.
З урахуванням того, що підстави для внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей, викладених у заяві ОСОБА_3 , відсутні, вважаю необхідним у задоволенні скарги відмовити.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 107, 214, 303, 306, 307, 309, 393-395, КПК України, слідчий суддя,-
постановив:
У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Звенигородської окружної прокуратури щодо невнесення відомостей за його заявою від 26.07.2022 року про скоєння кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - відмовити.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом 5 днів з дня отримання копії ухвали.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги за відсутності такої скарги, а при оскарженні ухвали після постановлення ухвали апеляційним судом.

Слідчий суддя ОСОБА_1