УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 вересня 2022 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 ,розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна в рамках кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0000271 від 28 липня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 110-2 КК України,

В С Т А Н О В И В :

Прокурор Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва із клопотанням про накладення арешту на майно, а саме на: розрахункові рахунки та грошові кошти на них, які належать ДП «Атлантіс-пак Україна», 100% корпоративних прав (на загальну суму 1000 гривень) ДП «Атлантіс-пак Україна», транспорті засоби: «Ford Kuga», д/н НОМЕР_1 , «Renault Logan», д/н НОМЕР_2 , «Renault Logan», д/н НОМЕР_3 , з метою забезпечення збереження речових доказів передати вказані речові докази в управління Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів.

Клопотання обґрунтовано тим, що слідчим управлінням Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке 28.07.2022 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000271, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 110-2 КК України.
В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, одним з заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Згідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Також, відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого про арешт майна повинні бути зазначені, з-поміж іншого, підстави та мета згідно з положеннями статті 170 КПК та відповідне обґрунтування необхідності застосування вказаного заходу забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Крім того, відповідно до абз. 7 ч. 6 ст. 100 КПК України, речові докази вартістю понад 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження, передаються за письмовою згодою власника, а в разі її відсутності - за рішенням слідчого судді, суду Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, для здійснення заходів з управління ними з метою забезпечення їх збереження або збереження їхньої економічної вартості, а речові докази, зазначені в абзаці першому цієї частини, такої самої вартості - для їх реалізації з урахуванням особливостей, визначених законом.

В клопотанні прокурором не обґрунтовано, які саме ознаки речових доказів містить зазначене у клопотанні майно та яке відношення воно має до кримінального провадження, що позбавляє можливості слідчого суддю перевірити відповідність такого майна критеріям ст. 98 КПК України.

Клопотання прокурора не містить підстав, у з зв`язку з наявністю яких стороною обвинувачення ініційоване застосування вказаного заходу забезпечення кримінального провадження, які передбачені ст. 170 КПК.

Вказане свідчить, що клопотання подане без додержання вимог ст. 170, 171 КПК, що відповідно до положень ч. 3 ст.172 КПК має наслідком повернення клопотання прокурору для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 1-2, 7-29, 131-132, 170-173, 309, 372-376 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна в рамках кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0000271 від 28 липня 2022 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 110-2 КК України повернути прокурору для усунення недоліків в сімдесят дві години.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1