Новоархангельський районний суд Кіровоградської області
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
29 червня 2022 року Новоархангельський районний суд Кіровоградської області
в складі головуючого судді: ОСОБА_1
суддів: ОСОБА_2
ОСОБА_3
за участю секретаря: ОСОБА_4
прокурора: ОСОБА_5
обвинувачених: ОСОБА_6
ОСОБА_7 захисників: ОСОБА_8
ОСОБА_9
розглянувши матеріали кримінального провадження № 0000337 від 26 жовтня 2018 року про обвинувачення ОСОБА_10 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною 5 статті 185 КК України, ОСОБА_11 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною 5 статті 185, ч. 1 ст. 263, ч. 1 ст. 309 КК України, -

В С Т А Н О В И В :
У провадженні Новоархангельського районного суду Кіровоградської області на розгляді перебуває вищезазначене кримінальне провадження.
В судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження строку тримання під вартою обвинувачених ОСОБА_7 , ОСОБА_6 на 60 діб, оскільки ризики, передбачені нормами КПК України не зменшились, розгляд справи не завершений, строк запобіжних заходів закінчується, обвинувачені обвинувачуються у особливо тяжкому злочині, можуть уникнути слідства та суду, вчиняти інші кримінальні правопорушення.
Обвинувачені ОСОБА_7 , ОСОБА_6 та їх захисник заперечили проти задоволення клопотання, просили змінити запобіжний захід на більш м`який, а саме на домашній арешт.
Заслухавши думку учасників розгляду, зважаючи на обов`язок суду вирішити питання щодо продовження строків дії запобіжних заходів, суд приходить до наступного.
Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.
Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто з метою запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
При розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд, відповідно до ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.
Положеннями ч. 1 ст. 183 КПК України визначено: тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Рішенням ЄСПЛ «Клоот проти Бельгії» визначено, що серйозність обвинувачення може служити для суду підставою для постановлення рішення про поміщення та утримання підозрюваного під вартою з метою запобігання спробі вчинення подальших правопорушень. Однак, необхідно, щоб небезпека була явною, а запобіжний захід необхідним в світлі обставин справи і, зокрема, біографії та характеристики особи, про яку йдеться.
Кримінальні правопорушення, в яких обвинувачуються обвинувачені, є умисними, особливо тяжкими, за своєю суттю є корисливими, вчиненими організованою групою осіб, що значно підвищує ступінь суспільної небезпеки діяння.
Крім того, обвинувачені не працевлаштовані, а отже суспільно-корисною діяльністю не займаються та особистих доходів для проживання не мають, раніше судимі за вчинення корисливих злочинів, а тому у суду є достатні підстави вважати, що перебуваючи на волі, обвинувачені можуть продовжити вчиняти інші злочини, ухилятись від суду, перешкоджати подальшому кримінальному провадженню, оскільки вони мають не погашені судимості, тобто схильні до вчинення нових злочинів, розгляд даної справи на даний час завершити неможливо.
Також, на даний час, у зв`язку із тим, що в Україні продовжено строк дії воєнного стану, ризики, передбачені ст. 177 КПК України не зменшились, а навпаки з`явились нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою, оскільки військова агресія проти України суттєво обмежує можливості виконання органами влади своїх повноважень на певних територіях та погіршує криміногенну обстановку.
Суду не надано доказів того, що підстави та ризики, якими обґрунтовувалось обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та його продовження, зменшилися чи перестали існувати. Колегія суддів враховує вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченими кримінального правопорушення, вік та стан їх здоров`я, що не перешкоджають їх утриманню під вартою.
Зміна запобіжного на більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, не забезпечить належної процесуальної поведінки обвинувачених під час розгляду кримінального провадження в суді.
Тримання під вартою обвинувачених, як запобіжний захід відповідає особам обвинувачених, характеру та тяжкості діяння, яке їм інкримінуються, позбавляє можливості перешкодити інтересам правосуддя, в повній мірі відповідає меті, з якою застосовується цей вид запобіжного заходу, в тому числі зважаючи на суспільний інтерес, який з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи та не суперечить практиці Європейського суду з прав людини і вимогам Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Отже заявлені стороною обвинувачення ризики продовжують існувати, що є достатнім для продовження тримання обвинувачених під вартою, а застосування більш м`якого запобіжного заходу, з врахуванням встановлених обставин, на переконання суду не гарантує запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України та забезпечення виконання покладених на обвинувачених процесуальних обов`язків, оскільки вони мають не погашені судимості, тобто схильні до вчинення нових злочинів та розгляд даної справи на даний час завершити неможливо, а тому клопотання обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та їх захисника про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт задоволенню не підлягає.
Крім того суд зазначає, що розгляд справи на даний час завершити неможливо із об`єктивних причин, які полягають у неявці інших учасників розгляду, пов`язаних із введенням та продовженням воєнного стану в Україні, що в свою чергу перешкоджає своєчасному розгляду справи.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 181, 183, 331 КПК України суд, -
П О С Т А Н О В И В :
Клопотання прокурора про продовження запобіжних заходів відносно обвинувачених ОСОБА_6 та ОСОБА_7 задовольнити.
Обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів, тобто до 28 серпня 2022 року включно.
Обвинуваченому ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів, тобто до 28 серпня 2022 року включно.
У задоволенні клопотання обвинувачених ОСОБА_6 та ОСОБА_7 та їх захисника про зміну запобіжних заходів у вигляді тримання під вартою на домашній арешт відмовити.
Копію ухвали надіслати до Державної установи "Кропивницький слідчий ізолятор" до виконання.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом 5 днів з дня її оголошення безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду.
Головуючий суддя: ОСОБА_1

Суддя: ОСОБА_2

Суддя: ОСОБА_3