1 із 4 Провадження №1-кс/303/1115/22
Справа №303/4776/22
УХВАЛА
Іменем України
про скасування арешту на нерухоме майно

03 серпня 2022 року м.Мукачево
Мукачівський міськрайонний суд Закарпатської області
слідчий суддя ОСОБА_1
при секретарі ОСОБА_2
з участю адвоката ОСОБА_3
слідчого СВ Мукачівського РУП ГУНП
в Закарпатській області ОСОБА_4
розглянувши клопотання ОСОБА_5 про скасування арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №000000080 від 05 квітня 2022 року (кваліфікація частина 3 статті 332 КК України),-

В С Т А Н О В И В:
01 серпня 2022 року до суду надійшло клопотання ОСОБА_5 про скасування арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №000000080 від 05 квітня 2022 року (кваліфікація частина 3 статті 332 КК України).
Подане клопотання вмотивоване тим, що на підставі ухвали слідчого судді Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 18 липня 2022 року накладено арешт на майно у кримінальному провадженні №000000080 від 05 квітня 2022 року (частина 3 статті 332 КК України), а саме: на будинок АДРЕСА_1 та земельну ділянку з кадастровим номером №:01:001:0101, за адресою будинок АДРЕСА_1 .
Зазначила, що вона є власником 1/2 частини вищевказаного майна, а саме будинку та земельної ділянки за адресою будинок АДРЕСА_1 . При цьому, під час розгляду клопотання про накладення арешту на вищевказане майно, 18 липня 2022 року вона приймала участі.
Також, зазначила, що арешт на майно накладено в рамках кримінального провадження стосовно ОСОБА_6 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого частиною 3 статті 332 КК України.
Під час розгляду клопотання про накладення арешту на майно судом не взято до уваги, що шлюб між нею та ОСОБА_6 розірвано у 2014 році. На підставі рішення Ужгородського міськрайонного суду від 21 липня 2022 року за ОСОБА_7 визнано право власності на 1/2 частину будинку за адресою: будинок АДРЕСА_1 та на 1/2 частки земельної ділянки за вказаною адресою.
Відповідно до статті 170 КПК України арешт може бути накладено на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.
Зазначила, що вона не відноситься до категорії осіб, визначених у статті 170 КПК України.

2 із 4
Покликається на пункт 2 частини 1 статті 174 КПК України,відповідно до якого арешт майна може бути скасовано повністю, або частково за клопотанням іншого власника майна, якщо арешт накладено необґрунтовано.
Таким чином, вважає ухвалу про накладення арешту на майно не обґрунтованою та такою, що підлягає скасуванню в частині накладення арешту на будинок та земельну ділянку за адресою: будинок АДРЕСА_1 , а саме в частині накладення арешту на 1/2 частки вищевказаного нерухомого майна, що належить їй на праві спільної часткової власності.
У судовому засіданні представник заявника адвокат ОСОБА_3 клопотання про скасування арешту на нерухоме майно просив задоволити. Просив скасувати арешт, накладений 18 липня 2022 року ухвалою слідчого судді Мукачівського міськрайонного суду на нерухоме майно, а саме на 1/2 частку земельної ділянки за кадастровим номером № №:01:001:0101 та 1/частки будинку, що знаходяться в АДРЕСА_1 та належить на праві спільної часткової власності ОСОБА_5 ..
Слідчий в судовому засіданні заперечив проти задоволення клопотання, мотивуючи свої доводи тим, що під чар розгляду клопотання про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні стосовно ОСОБА_6 в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності відсутні відомості про право власності стосовно скаржниці, у зв`язку з чим, арешт, на його думку накладено на нерухоме майно з урахуванням вимог статі 170-173 КПК України.
Враховуючи позицію представника заявника, слідчого, оглянувши матеріали клопотання, слідчий судді приходить до наступного.
З поданого клопотання та доданих матеріалів вбачається, що на підставі ухвали слідчого судді Мукачівського міськрайонного суду від 18 липня 2022 року накладено арешт на майно у кримінальному провадженні №000000080 від 05 квітня 2022 року (частина 3 статті 332 КК України), в тому числі й на будинок АДРЕСА_1 та земельну ділянку з кадастровим номером №:01:001:0101, за адресою будинок АДРЕСА_1 .
Арешт на нерухоме майно накладено в рамках кримінального провадження за №000000080, відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені 05 квітня 2022 року.
Статтею 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Вирішуючи питання щодо арешту майна, слідчий суддя також враховує сталу прецедентну судову практику Європейського суду з прав людини щодо «відповідності втручання в право володіння майном принципу правомірного втручання, сумісного з гарантіями статті 1 Першого протоколу до Конвенції», згідно якої підлягають оцінці три головні критерії, а саме: а) чи є втручання законним; б) чи переслідує воно «суспільний інтерес»; в) чи є такий захід (втручання в

3 із 4
право на мирне володіння майном) пропорційним визначеним цілям.
Слід зазначити, що втручання є виправданим, у випадку, якщо воно здійснено з метою задоволення «суспільного інтересу» та за наявності об`єктивної необхідності в цьому у формі публічного, загального інтересу, який включає інтерес держави, громади, а також здійснено з дотриманням принципу «пропорційності» - «справедливої рівноваги (балансу)» між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання, який передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між метою, що передбачається для досягнення, та засобами, які використовуються.
Із зазначеної вище ухвали слідчого судді вбачається, що метою накладення арешту на нерухоме майно є позбавлення права власника на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного.
У відповідності до частини 1 статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Між тим, при розгляді клопотання, поданого в порядку статті 174 КПК України, слідчий суддя не надає оцінку дотриманню вимог закону при постановленні ухвали про арешт майна та її законності, що є виключною прерогативою суду апеляційної інстанції, а лише оцінює обґрунтованість підстав для скасування арешту.
Під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.
Слід зазначити, що на підтвердження своїх доводів ОСОБА_5 та її представником ОСОБА_3 надано витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 06 липня 2022 року №304343354, відповідно до якого 1/2 частки будинку АДРЕСА_1 , належить на праві спільної часткової власності ОСОБА_5 (НПП );
Згідно з витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 06 липня 2022 року №304341609 1/2 частки земельної ділянки з кадастровим номером №:01:001:0101, за адресою будинок АДРЕСА_1 , належить на праві спільної часткової власності ОСОБА_5 (НПП );
Таким чином, при прийнятті рішення про накладення арешту на будинок та земельну ділянку ОСОБА_6 не враховано, що власником 1/2 частки вказаного майна є інша особа, а саме ОСОБА_5 , оскільки стороною обвинувачення не надано такої інформації на стадії розгляду клопотання.
Наведене вище дає підстави вважати, що у разі, якщо встановлені у даному кримінальному провадженні обставини мають місце, то відповідно письмовими доказами вчинення даного кримінального правопорушення можуть бути виключно документація із землеустрою, містобудівна документація, безпосередньо містобудівні умови та обмеження, рішення посадових осіб уповноважених органів державної влади.

4 із 4
Одночасно слід зазначити, що подальше перебування 1/2 частки будинку та земельної ділянки, що знаходиться у АДРЕСА_1 під арештом, грубо порушує законні права та інтереси співвласника цього майна, що є неприпустимим.
Таким чином, враховуючи надані докази, наслідки арешту майна для власника майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, розумні строки, слідчий суддя вбачає підстави для задоволення клопотання.
Керуючись статтями 98, 107, 110, 167, 170- 174,372 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
Клопотання ОСОБА_5 про скасування арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №000000080 від 05 квітня 2022 року (кваліфікація частина 3 статті 332 КК України)- задоволити.
Скасувати арешт та заборону здійснення реєстраційних дій, що застосовані на підставі ухвали слідчого судді Мукачівського міськрайонного суду від 18 липня 2022 року стосовно нерухомого майна, а саме:
- 1/2 частки будинку АДРЕСА_1 , який згідно з витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 06 липня 2022 року №304343354 належить на праві спільної часткової власності ОСОБА_5 (НПП );
-1/2 частки земельної ділянки з кадастровим номером №:01:001:0101, за адресою будинок АДРЕСА_1 , яка згідно з витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 06 липня 2022 року №304341609 належить на праві спільної часткової власності ОСОБА_5 (НПП );
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на дану ухвалу може бути подано під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_8