Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 липня 2022 року Слідчий суддя - суддя Подільського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі районного суду у місті Києві скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи (слідчого) Державного бюро розслідувань щодо невнесення відомостей до ЄРДР, -
В С Т А Н О В И В :
ОСОБА_3 звернувся до Шевченківського районного суду зі скаргою на бездіяльність уповноваженої особи (слідчого) Державного бюро розслідувань щодо невнесення відомостей до ЄРДР. На підставі ухвали Шевченківського районного суду м. Києва від 17 вересня 2021 року вирішено питання по направлення матеріалів скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи (слідчого) Державного бюро розслідувань, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінальних правопорушень до Єдиного реєстру досудових розслідувань, до Київського апеляційного суду з метою направлення таких матеріалів з Шевченківського районного суду м. Києва до іншого районного суду м. Києва. За поданням Голови Шевченківського районного суду м. Києва матеріали справи №761/36718/20 за скаргою ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи (слідчого) Державного бюро розслідувань, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінальних правопорушень до Єдиного реєстру досудових розслідувань направлено до Київського апеляційного суду для визначення іншого районного суду м. Києва.
Ухвалою Київського апеляційного суду від 30.05.2022 року подання голови Шевченківського районного суду міста Києва про направлення матеріалів скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи (слідчого) Державного бюро розслідувань, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінальних правопорушень до Єдиного реєстру досудових розслідувань до іншого суду задоволено. Матеріали скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи (слідчого) Державного бюро розслідувань, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінальних правопорушень до Єдиного реєстру досудових розслідувань направлено до Подільського районного суду міста Києва.
Відповідно до протоколу автоматичного визначення слідчого судді визначено слідчого суддю ОСОБА_1 , справу призначено до розгляду 14 липня 2022 року, про що повідомлено скаржника та суб`єкт, діяльність якого оскаржується.
Особа, яка подала скаргу, будучи повідомленою про час та місце розгляду скарги у встановленому законом порядку, в судове засідання не з`явилась, до суду через електронну пошту надійшов електронний лист, у якому відправник від імені ОСОБА_4 просить відкласти судове засідання, у зв`язку із зайнятістю в іншому судовому засіданні, однак доказів на підтвердження не подано, Крім того, лист який надійшов від « ІНФОРМАЦІЯ_1 » не підписаний ні графічним підписом, ні електронним. З аналізу загальних положень КПК та наведених норм слідує висновок, що скарга (заява, клопотання тощо), що подається до суду має бути підписана скаржником (заявником) шляхом виконання на документі оригінального підпису або ж із застосування електронного цифрового підпису.
Відповідно до ч.1 ст.14 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг», електронний документообіг здійснюється відповідно до законодавства України або на підставі договорів, що визначають взаємовідносини суб`єктів електронного документообігу.
Відповідно до ст.5 вказаного Закону, електронний документ - документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа.
Відповідно до п.4 ч.1 ст.1 Закону, обов`язковий реквізит електронного документа - обов`язкові дані в електронному документі, без яких він не може бути підставою для його обліку і не матиме юридичної сили.
Згідно ч.1 ст.7 вказаного Закону, оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги».
Таким чином, в розумінні Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг», оригіналом документа в електронній формі є електронний документ, який має юридичну силу за умови, якщо цей документ відповідає вимогам щодо обов`язкових реквізитів електронного документу законодавства і за своєю формою (форматом) дає змогу довести його цілісність та справжність у порядку, визначеному законодавством. Паперова форма є тільки його візуальною формою і має юридичну силу лише копії електронного документа на папері.
Статтею 6 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» встановлено, що для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Відносини, пов`язані з використанням удосконалених та кваліфікованих електронних підписів, регулюються Законом України "Про електронні довірчі послуги". Використання інших видів електронних підписів в електронному документообігу здійснюється суб`єктами електронного документообігу на договірних засадах.
Електронна форма клопотання, направлена від імені ОСОБА_3 на електронну пошту суду, не скріплена електронно-цифровим підписом скаржника, для її подання не використовувалася підсистема «Електронний суд», що унеможливлює ідентифікацію суб`єкта звернення з заявою.
Крім того, Розділом XI Положення про автоматизовану систему документообігу суду передбачено, що приймання та реєстрація надісланих до суду учасниками судового процесу процесуальних документів повинні здійснюватись з офіційних електронних адрес (Електронних кабінетів), які вони мають створити в Електронному суді, розміщеному за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua
Документи, які подаються в якості доказів або інших письмових матеріалів, подані користувачем самостійно або на вимогу суду, повинні бути переведені в електронний вигляд за допомогою засобів сканування. Всі документи повинні бути відскановані в чорно-білому кольорі в форматі Adobe PDF: якість - 200 точок на дюйм (dpi) для збереження всіх автентичних ознак справжності, а саме: графічного підпису особи, печатки, кутового штампу бланка, інших ознак.
З урахуванням вищенаведеного слідує висновок, що клопотання про відкладення розгляду справи не подано в належній формі та доказів поважності неявки в судове засідання не долучено. Заяву про розгляд справи без його участі скаржник не подав.
Старший слідчий Головного слідчого управління ДБР ОСОБА_5 направив до суду клопотання, у якому зазначено що заява ОСОБА_3 від 02.11.2020 року №852/1 листом Державного бюро розслідувань від 09.11.2020 №5754зкп/10-16-06-15746/20 направлено до Територіального управління Державного бюро розслідувань, для розгляду в межах чинного законодавства. Просив розгляд скарги здійснити без участі слідчого Центрального апарату Державного бюро розслідувань. Відповідно до ст.306 ч.3 КПК України неявка слідчого не є перешкодою для розгляду скарги.
Вивчивши матеріали справи, слідчий суддя приходить до таких висновків.
На підставі ст.303 ч.1 п.1 КПК України під час досудового розслідування заявником до слідчого судді може бути оскаржено, зокрема, бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
Відповідно до ст.306 ч.3 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу. Відсутність слідчого (дізнавача) чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.
Скаржником не подане клопотання про розгляд вищевказаної скарги без його участі.
Пунктом 7 Узагальнення Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування» від 12.01.2017 р. слідчим суддям дано роз`яснення, що у контексті вирішення питання про дії суду в разі відсутності скаржника, який заявив клопотання про розгляд скарги без його участі, а також належним чином повідомленого скаржника, який не з`явився на такий розгляд, слід вважати на те, що слідчим суддям доцільно у таких випадках залишати скаргу без розгляду. У випадку залишення скарги без розгляду скаржник мати право повторно звернутись з такою скаргу в суд.
Статтею 307 ч.2 КПК України визначений перелік ухвал, які постановляються за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого (прокурора), до якого ухвала про залишення без розгляду не включена.
Відповідно до ст.9 ч.6 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч.1 ст.7 КПК України.
Крім того, відповідно до ст.7 ч.1 п.15 КПК України принципом кримінального провадження є змагальність сторін та свобода в поданні ними своїх доказів і доведенні перед судом їх переконливості.
Згідно п.19 ч.1 ст.7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відноситься диспозитивність.
Приписами ч.1 ст.26 КПК України передбачено, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України.
Виходячи з імперативності ст.306 ч.3 КПК України, враховуючи, що особа, що подала скаргу, в судове засідання не з`явилась, доказів поважності неявки не подала, із заявою про розгляд скарги без її участі не зверталась, слідчий суддя вважає за необхідне залишити вищевказану скаргу без розгляду.
Залишення скарги без розгляду не позбавляє права повторного звернення до суду у встановленому законом порядку, а відтак доступу до правосуддя особа не позбавлена.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.7-9, 369-372 КПК України, слідчий суддя-

П О С Т А Н О В И В :
Скаргу скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи (слідчого) Державного бюро розслідувань щодо невнесення відомостей до ЄРДР, - залишити без розгляду.
Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1