Справа № 527/1657/22
провадження № 1-кп/527/194/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
19 серпня 2022 року м. Глобине

Глобинський районний суд Полтавської області у складі: головуючого - судді ОСОБА_1 , при секретарі судових засідань ОСОБА_2 , за участю прокурора- ОСОБА_3 , підозрюваного- ОСОБА_4 , захисника- ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання про застосування примусових заходів медичного характеру по кримінальному провадженню №0000229 від 19.06.2022 року відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Кравченки Великобагачанського району Полтавської області, громадянина України, з середньою освітою, не працюючого, не одруженого, зареєстрованого та мешкаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, -за ознаками суспільно-небезпечного діяння, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України,-

В С Т А Н О В И В:
До суду надійшло клопотання ст. слідчого СВ ВП №1 КРУП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_6 , затверджене прокурором керівником Глобинської окружної прокуратури Полтавської області- ОСОБА_7 , про застосування примусового заходу медичного характеру у відношенні ОСОБА_4 за ознаками суспільно-небезпечного діяння, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України. В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що 19 червня 2022 року близько 11 год. 30 хв. ОСОБА_4 , знаходячись в будинку за місцем свого проживання, за адресою: АДРЕСА_1 , в ході сварки та раптово виниклих неприязних відносин, взяв до рук штикову лопату із дерев`яним тримачем, після чого нею наніс не менше п`яти ударів по голові, тулубу та кінцівках своїй матері ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Внаслідок нанесених тілесних ушкоджень потерпіла ОСОБА_8 втратила свідомість та впала на підлогу в будинку. Згідно висновку судово-медичної експертизи Глобинського відділення Полтавського обласного бюро СМЕ № 109 від 21.07.2022 ОСОБА_8 отримала тілесні ушкодження у вигляді: 1 група відкритої черепно-мозкової травми, забою головного мозку з формуванням субдуральної гематоми, лінійного перелому луски правої скроневої кістки з вдавленням в лобну пазуху фрагментом, перелому лобного відростка правої верхньої щелепи, рани тім`яної та лобно-тім`яної ділянки волосистої частини голови справа, які утворилися від ударної дії тупого твердого предмету з обмеженою контактуючою поверхнею, яким може бути як металева лопата при ударі неї широкою частиною (плашмя), дерев`яний держак лопати, так і будь який інший предмет з подібними характеристиками, та які кваліфікуються тільки у своїй сукупності та за критерієм небезпеки для життя, згідно п.п.2.1.3 а,б, «Правил судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень», затверджених наказом №6 МОЗ України від 17 січня 1995 року відносяться до тяжких тілесних ушкоджень; 2 група закритого внутрішньо-суглобового скалкового перелому дистального метаепіфізу правої променевої кістки, закритого перелому лівої променевої кістки в типовому місці, які утворилися від ударної дії тупого твердого предмету, що не відобразив в ушкодженнях особливостей своєї травмуючої поверхні, яким може бути як металева лопата при ударі неї широкою частиною (плашмя), дерев`яний держак лопати, так і будь який інший предмет з подібними характеристиками, та які кваліфікуються як у своїй сукупності так і кожне окремо та за ступенем тяжкості викликали тривалий розлад здоров`я і за цією ознакою відповідно до п.п. 2.2.1 «Правил судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень», затверджених наказом №6 МОЗ України від 17 січня 1995 року відносяться до середнього ступеня тяжкості.

Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання про застосування відносно ОСОБА_4 примусових заходів медичного характеру у вигляді госпіталізації до психіатричного закладу з суворим наглядом, просив його задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник проти задоволення клопотання про застосування примусових заходів медичного характеру у відношенні ОСОБА_4 не заперечували. ОСОБА_4 розповів про обставини вчинення ним суспільно-небезпечного діяння та розкаювався.

Потерпіла ОСОБА_8 в судове засідання не з`явилась, надала заяву про розгляд клопотання за її відсутність, клопотання про застосування примусових заходів медичного характеру у відношенні ОСОБА_4 підтримала.

Вислухавши думку учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання, суд дійшов висновку про задоволення клопотання з таких підстав.

За змістом роз`яснень п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами примусових заходів медичного характеру та примусового лікування» № 7 від 03 червня 2005 року, примусові заходи медичного характеру мають застосовуватись лише за наявності у справі обґрунтованого висновку експертів-психіатрів про те, що особа страждає на психічну хворобу чи має інший психічний розлад, які зумовлюють її неосудність або обмежену осудність і викликають потребу в застосуванні щодо неї таких заходів.

Згідно Акту судово-психіатричного експерта № 226 від 20.07.2022 ОСОБА_4 в період часу, що відноситься до інкримінованого протиправного діяння страждав на хронічне психічне захворювання у вигляді шизофренії параноїдної форми галюцинаторно- параноїдний синдром загострення, що позбавляв його здатності усвідомлювати свої дії та керувати ними. ОСОБА_4 на даний час виявляє ознаки хронічного психічного захворювання у вигляді шизофренії параноїдної форми галюцинаторно-параноїдний синдром, що позбавляє його здатності усвідомлювати свої дії та керувати ними. ОСОБА_4 підпадає під дію ч.2 ст. 19 КК України. Потребує застосування примусових заходів медичного характеру у вигляді госпіталізації до закладу з надання психіатричної допомоги з суворим наглядом.

З урахуванням наведеного у відповідності до вимог ст. 503 КПК України органом досудового розслідування було змінено порядок розслідування та до суду було направлено клопотання про застосування щодо ОСОБА_4 примусових заходів медичного характеру.

Частинами 3 та 4 ст. 503 КПК України передбачено, що кримінально-правова оцінка суспільно небезпечного діяння, вчиненого у стані неосудності, повинна ґрунтуватися лише на відомостях, які характеризують суспільну небезпеку вчинених дій. При цьому не враховуються попередня судимість, факт вчинення раніше кримінального правопорушення, за який особу звільнено від відповідальності або покарання, факт застосування до неї примусових заходів медичного характеру. Примусові заходи медичного характеру застосовуються лише до осіб, які є суспільно небезпечними.

Факт вчинення ОСОБА_4 суспільно небезпечного діяння, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України, підтверджується сукупністю зібраних та досліджених у судовому засіданні доказів, а саме:

- показаннями свідка ОСОБА_9 , який в судовому засіданні пояснив, що він є старостою с. Романівка. 19.06.2022 йому зателефонували мешканки села та повідомили, що в їхні помешкання, пошкодивши вікна, двері, та налякавши дітей, проникав оголений чоловік, який в подальшому побіг у центр села Романівка. Одразу після цих повідомлень свідок на машині поїхав до центру села, де побачив оголену людину, та коли він підійшов до тієї людини, щоб поговорити з нею, то побачив, що то був мешканець с. Романівка ОСОБА_4 . На його запитання, ОСОБА_4 не надав виразної відповіді про те, чому він оголений та вривався до помешкань односельців, лякаючи їх. В ході розмови він умовив ОСОБА_4 піти додому та по дорозі останній будь-якої агресії не виявляв, вів себе адекватно, знявши резинові капці, прикривався ними. Підійшовши до буд. АДРЕСА_1 , де він мешкав разом з матір`ю- ОСОБА_8 , ОСОБА_4 зупинився, двічі прочитав молитву та його тіло почало труситися. Потім вони зайшли у двір. На вході у житловий будинок були двостворчаті двері- одна створка була відчинена. Він попросив ОСОБА_4 покликати матір, бо хотів з нею у дворі поговорити з приводу поведінки її сина. Зайшовши на поріг ОСОБА_4 дуже голосно почав кричати, що він цього не робив та не знає хто це зробив. Тоді свідок забіг на поріг, та, зазирнувши у веранду, побачив ОСОБА_8 , яка сиділа на підлозі поруч з диваном, її голова, обличчя, тіло та плаття були повністю закривавлені. Поруч лежав предмет, схожий на обух сокири. В той час, ОСОБА_4 , взявши біля колодязя миску з водою, підбіг до матері та вилив воду на ОСОБА_8 . На запитання ОСОБА_9 . ОСОБА_8 тихим голосом відповіла, що тілесні ушкодження їй спричинив її син ОСОБА_4 . Після чого свідок відштовхнув ОСОБА_4 з будинку на двір та, зачинивши двері, одразу зателефонував до поліції, повідомивши про необхідність виклику швидкої допомоги, також зателефонував місцевому фельдшеру та доньці ОСОБА_8 , яка мешкала неподалік. В цей час ОСОБА_4 одягнув штани, які лежали на лавці та сів на лавку. Приблизно за 15 хвилин приїхали поліцейські, фельдшер, медики та донька ОСОБА_8 - ОСОБА_10 . Поліцейські затримали ОСОБА_4 . Медики на веранді надавали медичну допомогу потерпілій, з ними була і донька останньої. Пояснив, що коли працівники поліції винесли з будинку той предмет, що лежав біля ОСОБА_8 , він роздивився, що то була штикова лопата.

-протоколом обшуку від 19.06.2022 з відеозаписом слідчої дії-обшуку на DVD-R диску, додатком-фототаблицею, схематичним планом земельної ділянки та планом-схемою будинку за адресою: АДРЕСА_1 ;

-протоколами отримання біологічних зразків для експертизи від 19.06.2022 у ОСОБА_4 ;

-протоколом отримання біологічних зразків для експертизи від 24.06.2022 у ОСОБА_8 ;

- постановою про визнання речовими доказами від 19.06.2022;

- висновком експерта №990 від 12.07.2022 року за результатами проведення судово-медичної імунологічної експертизи змиву, вилученого 19.06.2022 в ході обшуку, який проводився в будинку домогосподарства за адресою: АДРЕСА_1 , згідно якого кров потерпілої ОСОБА_8 відноситься до групи В(ІІІ) з ізогемаглютинином анти А за ізосерологічною системою АВ0. Кров підозрюваного ОСОБА_4 відноситься до групи А(ІІ) з ізогемаглютинином анти В за ізосерологічною системою АВ0. На змиві РБК, вилученому в ході обшуку, який проводився в будинку домогосподарства за адресою: АДРЕСА_1 , що наданий на дослідження, знайдена кров людини. При серологічному дослідженні цієї крові виявлений антиген В за ізосерологічною системою АВ0. Таким чином ця кров може походити від ОСОБА_8 , крові якої властивий виявлений антиген. Походження цієї крові від ОСОБА_4 виключається;

- висновком експерта №991 від 13.07.2022 року за результатами проведення судово-медичної імунологічної експертизи хустки, яку вилучено в ході обшуку, згідно якого кров потерпілої ОСОБА_8 відноситься до В(ІІІ) групи з ізогемаглютинином анти А за ізосерологічною системою АВ0. Кров підозрюваного ОСОБА_4 відноситься до групи А(ІІ) з ізогемаглютинином анти В за ізосерологічною системою АВ0. На хустці, наданій на дослідження, знайдена кров людини. При серологічному дослідженні у зазначеному об`єкті виявлений антиген В за ізосерологічною системою АВ0. Ця кров може походити від потерпілої ОСОБА_8 . Походження цієї крові від підозрюваного ОСОБА_4 виключається;

- висновком експерта №316 від 12.07.2022 року за результатами проведення судово-медичної цитологічної експертизи слідів слини на вушній паличці з правої щоки ОСОБА_4 , згідно якого при судово-медичній експертизі слідів на зазначеній вушній паличці виявлений антиген А ізосерологічної системи АВО;

- висновком експерта №315 від 25.07.2022 року за результатами проведення судово-медичної цитологічної експертизи слідів на лопаті із дерев`яним тримачем, згідно якого при судово-медичній експертизі слідів на полотні металевої частини та дерев`яного тримача лопати виявлена кров людини. При серологічному дослідженні слідів крові виявлений антиген В ізосерологічної системи АВО, який може походити від особи(осіб), крові якої(яких) він властивий, в тому числі і від ОСОБА_8 . Походження цієї крові від ОСОБА_4 виключається. При дослідженні дерев`яного тримача лопати виявлені сліди поту. При серологічному дослідженні слідів поту виявлені антиген А і В ізосерологічної системи АВО, які можуть походити або від однієї особи, крові та виділеннях якої вони властиві, або від декілька осіб з різним поєднанням цих антигенних факторів. В останньому випадку походження антигену А від ОСОБА_4 та від ОСОБА_8 не виключається;

-висновком № 109 від 21.07.2022 року судово-медичної експертизи ОСОБА_8 , згідно якого тілесні ушкодження, виявлені у ОСОБА_8 можна умовно розділити на 2 групи: 1 група. ВЧМТ. Забій головного мозку з формуванням субдуральної гематоми. Лінійний перелом луски правої скроневої кістки з вдавленим в лобну пазуху фрагментом, перелом лобного відростка правої верхньої щелепи, рани тім`яної та лобно-тім`яної ділянки волосистої частини голови справа, які утворилися від ударної дії тупого твердого предмету з обмеженою контактуючою поверхнею, яким може бути як металева лопата при ударі неї широкою частиною (плашмя), дерев`яний держак лопати, так і будь який інший предмет з подібними характеристиками. Кваліфікуються тільки у своїй сукупності та за критерієм небезпеки для життя відносяться до категорії тяжких тілесних ушкоджень. 2 група. Закритий внутрішньо-суглобовий скалковий перелом дистального метаепіфізу правої променевої кістки. Закритий перелом лівої променевої кістки в типовому місці, які утворились від ударної дії тупого твердого предмету, що не відобразив в ушкодженнях особливостей своєї травмуючої поверхні, яким може бути як металева лопата при ударі неї широкою частиною (плашмя), дерев`яний держак лопати, так і будь який інший предмет з подібними характеристиками. Кваліфікуються як у своїй сукупності, так і кожне окремо та за ступенем тяжкості викликали тривалий розлад здоров`я і за цією ознакою відносяться до середнього ступеня тяжкості.

Вивченням особи ОСОБА_4 встановлено, що він не працює, не одружений, раніше не судимий, за місцем мешкання характеризується посередньо, перебуває на диспансерних обліках у лікаря нарколога з діагнозом F 10.2 та у лікаря психіатра з діагнозом F 23.2.

Відповідно до ст. 18 КК України, суб`єктом злочину є фізична осудна особа.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 КК України, не підлягає кримінальній відповідальності особа, яка під час вчинення суспільно небезпечного діяння, передбаченого цим Кодексом, перебувала в стані неосудності, тобто не могла усвідомлювати свої дії (бездіяльність) або керувати ними внаслідок хронічного психічного захворювання, тимчасового розладу психічної діяльності, недоумства або іншого хворобливого стану психіки. До такої особи за рішенням суду можуть бути застосовані примусові заходи медичного характеру.

Згідно ст.92 КК України примусовими заходами медичного характеру є надання амбулаторної психіатричної допомоги, поміщення особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого Особливою частиною цього Кодексу, в спеціальний лікувальний заклад з метою її обов`язкового лікування, а також запобігання вчиненню нею суспільно небезпечних діянь.

В силу ст.93 КК України примусові заходи медичного характеру можуть бути застосовані судом до осіб, які вчинили у стані неосудності суспільно небезпечні діяння.

Згідно ст. 94 КК України залежно від характеру та тяжкості захворювання, тяжкості вчиненого діяння, з урахуванням ступеня небезпечності психічно хворого для себе або інших осіб, суд може застосувати такі примусові заходи медичного характеру: 1) надання амбулаторної психіатричної допомоги в примусовому порядку; 2) госпіталізація до психіатричного закладу із звичайним наглядом; 3) госпіталізація до психіатричного закладу з посиленим наглядом; 4)госпіталізація до психіатричного закладу із суворим наглядом.

Відповідно до ч.1 ст. 513 КПК України під час постановлення ухвали про застосування примусових заходів медичного характеру суд з`ясовує такі питання: 1) чи мало місце суспільно небезпечне діяння, кримінальне правопорушення; 2) чи вчинено це суспільно небезпечне діяння, кримінальне правопорушення особою; 3) чи вчинила ця особа суспільно небезпечне діяння, кримінальне правопорушення у стані неосудності; 4) чи не захворіла ця особа після вчинення кримінального правопорушення на психічну хворобу, яка виключає застосування покарання; 5) чи слід застосовувати до цієї особи примусові заходи медичного характеру і якщо слід, то які.

При цьому, при виборі виду примусових заходів медичного характеру суд оцінює суспільну небезпеку хворого та керується принципом необхідності і достатності для попередження скоєння хворим повторного суспільно небезпечного діяння. Ступінь суспільної небезпеки психічно хворого визначається на підставі аналізу тяжкості вчиненого діяння і типу його суспільної небезпеки (активний тип чи пасивний).

Першою ознакою, що впливає на вибір виду примусового заходу медичного характеру, є тяжкість діяння. Так, дії, спрямовані проти життя та здоров`я громадян, свідчать про ступінь особливої суспільної небезпеки психічно хворого, за яким встановлюється верхня межа суворості нагляду.

Для визначення виду примусового заходу медичного характеру суд приймає також до уваги ступінь суспільної небезпеки розладу психіки, як і тяжкість скоєного. Розрізняють активний тип суспільної небезпеки психічно хворого, коли спонукальним мотивом скоєння суспільно небезпечних дій є особливості психічного стану (маячні та галюцинаторно-маячні синдроми, розлади свідомості тощо), та пасивний тип суспільної небезпеки, коли хворий вчиняє суспільно небезпечні дії під впливом збігу обставин або дій інших осіб.

Поняття «активна та пасивна суспільна небезпека» відображають різне співвідношення медичного, психопатологічного та ситуаційного факторів, реалізованих у конкретному діянні, і обумовлюють вибір примусових заходів медичного характеру.

Психіатричний заклад із суворим наглядом призначений для психічно хворих, які за своїм психічним станом і характером діянь становлять особливу небезпеку для суспільства, якщо брати до уваги великий ризик скоєння ними агресивних дій проти життя інших осіб. Це психічно хворі, що вчинили суспільно небезпечні діяння, пов`язані з посяганням на життя інших осіб або особи.

Таким чином, аналізуючи вищезазначені та встановлені судом обставини, суд вважає, що за своїм психічним станом і характером діяння, ОСОБА_4 на теперішній час потребує застосування примусових заходів медичного характеру госпіталізації до психіатричного закладу з суворим наглядом.

Враховуючи наведене, суд вважає, що клопотання про застосування примусових заходів медичного характеру відносно ОСОБА_4 підлягає задоволенню, оскільки останній вчинив суспільно небезпечне діяння, передбачене ч.1 ст. 121 КК України (тяжке тілесне ушкодження), у стані неосудності і до нього можливо застосувати примусові медичні заходи у вигляді госпіталізації до психіатричного закладу з суворим наглядом, оскільки за своїм психічним станом та характеру вчиненого суспільно небезпечного діяння він не може усвідомлювати свої дії та керувати ними.

Згідно протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 19.06.2022 року, ОСОБА_4 було фактично затримано 19.06.2022 року о 17 год. 00 хв.

Ухвалою слідчого судді Глобинського районного суду Полтавської області від 22.06.2022 до підозрюваного ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою - до 17 години 00 хвилин 17 серпня 2022 року.

Ухвалою слідчого судді Глобинського районного суду Полтавської області від 10.08.2022 змінено ОСОБА_4 запобіжний захід з тримання під вартою на поміщення до закладу з надання психіатричної допомоги Дніпровської філії «Спеціальний заклад з надання психіатричної допомоги» ДУ «Центр психічного здоров`я і моніторингу наркотиків та алкоголю Міністерства охорони здоров`я України» строком до 20 серпня 2022 року включно.

Процесуальні витрати у справі підлягають компенсації із Державного бюджету.

Питання щодо речових доказів вирішити в порядку ст.100 КПК України.

Керуючись ст.ст.512,513 КПК України, суд,-

УХВАЛИВ:
Клопотання про застосування примусових заходів медичного характеру -задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , примусові заходи медичного характеру у вигляді госпіталізації до закладу з надання психіатричної допомоги із суворим наглядом.

Обрати ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді поміщення до закладу з надання психіатричної допомоги в умовах, що виключають його небезпечну поведінку, а саме до Дніпровської філії "Спеціальний заклад з надання психіатричної допомоги" Державна установа "Центр психіатричного здоров`я і моніторингу наркотиків та алкоголю Міністерства охорони здоров`я України", з 19.08.2022 до набрання ухвали законної сили.

Процесуальні витрати компенсувати за рахунок держави.

Після набрання ухвалою суду законної сили речові докази: лопату з дерев`яним тримачем зі слідами РБК, хустку зі слідами РБК, змив РБК з підлоги, змив РБК з дверей кухні, змив РБК з короба дверей, сорочку чоловічу зі слідами РБК, жіночу сорочку зі слідами розрізу та РБК, пару шкарпеток зі слідами РБК, які знаходяться у камері зберігання речових доказів ВП №1 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області (квитанція порядковий № 23/22, номер книги обліку речових доказів 26, від 12.07.2022 року)-знищити.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

Суддя ОСОБА_1