Справа № 638/2860/22
Провадження № 1-кс/638/622/22
УХВАЛА
Іменем України
24 травня 2022 року м. Харків
Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
розглянувши клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 за матеріалами досудового розслідування № 0000752 від 20.05.2022 року за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України, про арешт майна,
встановив:
Прокурор Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 звернувся до Дзержинського районного суду м. Харкова з клопотанням про арешт майна, в якому простить накласти арешт на виявлене та вилучене у ОСОБА_4 під час огляду місця події від 20.05.2022 року за адресою: м. Харків, пр. Науки, 9-Б, майно, а саме: фотоапарат марки Canon DS126171 № з об`єктивом марки Sigma DC №1185858 чорного кольору.
Клопотання обґрунтовано тим, що в провадженні СВ ХРУП №3 ГУ НП в Харківській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000752 від 20.05.2022, за ознаками складу кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 20.05.2022 року до Харкiвського РУП №3 надійшло повідомлення про те, що за адресою: АДРЕСА_1 , невстановлена особа, таємним шляхом проникла до квартири АДРЕСА_2 та викрала майно належне громадянці ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , тим самим спричинивши останнім матеріальну шкоду.
В ході проведення оперативно-розшукових заходів, направлених на відпрацювання пошуку викраденого майна встановлено особу, причетну до скоєння вказаного кримінального правопорушення-злочину, якою виявися ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_3 .
В подальшому, 20.05.2022 року в період часу з 14 год. 40 хв. до 14 год. 59 хв. старшим дізнавачем ХРУП №3 ОСОБА_7 в присутності двох понятих: ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , проведено огляд мiсця подiї за адресою: м. Харків, пр. Науки, 9-Б, а також за участі ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у котрого на момент огляду при собі знаходилась картонна коробка з під взуття ТМ Attizzare, в якій знаходився фотоапарат марки Canon DS126171 № з об`єктивом марки Sigma DC №1185858 чорного кольору, котрі під час огляду було вилучено, при цьому, ОСОБА_4 на підставі ст. 63 Конституції України відмовився від дачі будь-яких пояснень, з приводу того, звідки в нього цей фотоапарат.
Прокурор зазначає, що на час звернення з клопотанням є підстави вважати, що вилучені протоколом огляду місця події від 20.05.2022 року предмети зберегли на собі сліди кримінального правопорушення та необхідні для проведення ряду судових експертиз.
Також в клопотанні зазначено, що у період воєнного стану, поширеного на території України, пiдроздiли збройних сил та інших військових формувань Росiйської Федерацiї продовжують агресивну війну проти України та повномасштабне вторгнення в Україну з метою зміни меж території або державного кордону України на порушення порядку, встановленого Конституцією України, відповідно до Указу Президента України No 64/2022 про введення воєнного стану в Україні та ЗУ «Затвердження Указу президента України «Про введення воєнного стану в Україні від 24.02.2022, з технічних можливостей ускладнена робота вiдповiдних правоохоронних органів та органів державної влади з метою своєчасного звернення та подання до їx відомств необхідних запитiв, клопотань, тощо.
В клопотанні просив здійснювати розгляд клопотання без участі ОСОБА_4
24.05.2022 на електронну адресу суду від старшого слідчого ХРУП №3 ОСОБА_10 надійшло клопотання про розгляд клопотання про арешт майна без його участі.
Суд, перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, вважає доводи переконливими, а клопотання обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до частини 1, 2 статті 170 КПК України, арештом майна, зокрема, є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, заподіяну діями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється кримінальне провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якого накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його. Слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу.
Відповідно до частини 3 статті 170 КПК України, арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності підозрюваного, обвинуваченого або третіх осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, і перебувають у нього або в інших фізичних або юридичних осіб з метою забезпечення можливості конфіскації майна або цивільного позову.
Відповідно до Постанови Європейського Суду від 09.06.2005 по справі Бакланов проти Російської Федерації , Постанови Європейського Суду від 24 березня 2005 року по справі Фрізен проти Російської Федерації , Судом наголошується на тому, що перша та найбільш важлива вимога статті 1 Протоколу № 1 до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання публічної влади у право на повагу до власності має бути законним, держави уповноважені здійснювати контроль за використанням власності шляхом виконання законів. Більше того, верховенство права, одна з засад демократичної держави, втілюється у статтях Конвенції. Питання у тому, чи було досягнуто справедливої рівноваги між вимогами загального інтересу та захисту фундаментальних прав особи, має значення для справи лише за умови, що спірне втручання відповідало вимогам законності і не було свавільним.
Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (рішення від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції", пп. 69 і 73, Series A N 52). Тобто, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства", n. 50, Series A N 98).
Таким чином, правомірність втручання держави в право на мирне володіння майном у кримінальному провадженні під час застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна доведена в суді першої інстанції та спів розмірність наслідків обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також можливості застосування найменш обтяжливий спосіб арешту.
Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Тобто, незастосування тимчасового позбавлення можливості будь-яких осіб відчужувати це майно, може призвести до зникнення, втрати, пошкодження вказаного майна.
Враховуючи вищевикладене, майно, на яке прокурор просить накласти арешт, оцінивши потреби досудового розслідування, правову підставу для арешту майна, враховуючи наслідки арешту майна для інших осіб, виходячи із розумності та співмірності обмеження в результаті накладення арешту на майно, завданням кримінального провадження, суд визнає клопотання таким, що підлягає задоволенню.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст.131, 132, 170, 172, 173 КПК України, слідчий суддя,-
постановив:
Клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 за матеріалами досудового розслідування № 0000752 від 20.05.2022 року за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України, про арешт майна - задовольнити.
Накласти арешт на виявлене та вилучене у ОСОБА_4 під час огляду місця події від 20.05.2022 року за адресою: м. Харків, пр. Науки, 9-Б, майно, а саме: фотоапарат марки Canon DS126171 № з об`єктивом марки Sigma DC №1185858 чорного кольору.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню. Оскарження ухвали про арешт майна не зупиняє її виконання.
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга протягом 5-ти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1