1 із 5 С права номер №303/2751/22
Провадження №1-кс/303/873/22
УХВАЛА
Іменем України
про продовження дії запобіжного заходу
17 червня 2022 року м.Мукачево
Мукачівський міськрайонний суд Закарпатської області
слідчий суддя ОСОБА_1
при секретарі ОСОБА_2
з участю прокурора ОСОБА_3
слідчого СВ Мукачівського РУП ОСОБА_4
захисника ОСОБА_5
підозрюваного ОСОБА_6
розглянувши клопотання прокурора Мукачівської окружної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000325, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21 квітня 2022 року про продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту стосовно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , -
в с т а н о в и в :
17 червня 2022 року прокурор Мукачівської окружної прокуратури ОСОБА_7 звернувся до суду з клопотанням про продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту стосовно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Клопотання мотивує тим, що 21 квітня 2022 року, приблизно о 07 годині 20 хвилин, у місті Мукачево, ОСОБА_6 , знаходячись в приміщенні кухні квартири АДРЕСА_1 , нехтуючи статтею Конституції України та визначеним поняттям, що людина, її життя і здоров`я, честь гідність, недоторканість і безпека визнаються в України найвищою соціальної цінністю, всупереч встановленого статтею 33 Конституції України права на посяганн життя та здоров`я іншої особи, в ході виниклих неприязних відносин, затіяв сварку і потерпілим ОСОБА_8 , маючи прямий умисел на заподіяння тілесних ушкоджень потерпілому ОСОБА_8 , усвідомлюючи суспільну небезпеку своїх дій та незворотність їх наслідків, у вигляді можливих наслідків у вигляді смерті ОСОБА_8 , схопивши в праву руку кухонний ніж який знаходився на столі в приміщенні кухні, яким завдав потерпілому один удар лезом ножа в грудну клітку, чим згідно довідки КНП «Мукачівська ЦРЛ» за №410 від 21 квітня 2022 року, спричинив потерпілому ОСОБА_8 тілесні ушкодження у вигляді, відкритої рани сполученою з внутрішньогрудною травмою, проникаючої колоті різаної рани передньої поверхні грудної клітки, перелому одного ребра, передньї бокової торакотомїї, ушиваної рани правого шлуночка, розриву серця з проникнення у камеру серця, проникаючого поранення правого шлуночка, ІХС, травматичної гемоперикарду, тампонади серця, гіповолемічного шоку 1 ступеня. В подальшою потерпілий ОСОБА_8 з отриманими тілесними ушкодженнями, залишив місце події, чим ОСОБА_6 не довів свій злочинний умисел до кінця, з причин, що не залежали від його волі, оскільки ОСОБА_8 було вчасно надано медичну допомогу.
Правова кваліфікація кримінального правопорушення - частина 1 статті 115 КК України, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій особі.

2 із 5
Обґрунтовується клопотання тим, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 ст.15 частиною 1 статті 115 КК України.
22 квітня 2022 року до ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту. При обранні запобіжного заходу належно оцінено та враховано наявність ризиків, передбачених пунктів 1,3, 4 частини 1 статті 177 КПК України.
На даний час вказані ризики своєї актуальності не втратили та виправдовують застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.
У органу досудового розслідування відсутні ряд призначених судових експертизи, проведення та завершення яких погребує додаткового часу, а саме: судово-медична експертиза, яка направлена супровідним листом вих. №5-3993 від 26 квітня 2022 року для виконання в Мукачівське районне відділення судово-медичної експертиз; молекулярно-генетичні експертизи, які разом з речовими доказами, направлені супровідними листами за вих. №5-4070 від 28.04.2022 року, № 5-4085 від 28.04.2022 року, для виконання до Львівського НДЕКЦ МВС України.
Під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 4 частини 1 статті 177 КПК України, а саме те, що які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_6 перебуваючи на волі може переховуватися від органу досудового розслідування; незаконно впливати на свідків, та інших учасників кримінального провадження, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Строк запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту закінчується 22 червня 2022 року, однак, завершити досудове розслідування до вказаного строку не надається можливим внаслідок особливої складності кримінального провадження та необхідності виконання низки слідчих та процесуальних дій.
За таких обставин, існує необхідність у продовженні строку запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.
У судовому засіданні прокурор клопотання просив задоволити, мотивуючи тим, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років.
Підстави для обрання підозрюваному більш м`якого запобіжного заходу, з урахуванням обставин вчиненого ним кримінального правопорушення відсутні, тому просив продовжити запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту з застосуванням електронного засобу контролю.
Підозрюваний ОСОБА_6 та його захисник в судовому засіданні не заперечили проти задоволення клопотання та продовження запобіжного заходу стосовно підозрюваного у вигляді цілодобового домашнього арешту з застосуванням електронного засобу контролю.
Заслухавши доводи прокурора про необхідність задоволення клопотання, думку підозрюваного, захисника, дослідивши матеріали кримінального провадження, слід прийти до наступного.
Стаття 29 Конституції України гарантує, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше, як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.
Клопотання прокурора, яке надійшло до суду відповідає вимогам КПК України.
22 квітня 2022 року о 09 годині 40 хвилин ОСОБА_6 оголошено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 115 КК України.
Підозрюваний копію клопотання та матеріалів, що обґрунтовують його обвинувачення отримав 22 квітня 2022 року, що стверджується його особистим підписом, з участю захисника.
Підставою для продовження строку дії запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, що дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснювати дії, передбачені

3 із 5
частиною 1 даної статті 177 КПК України.
Під час вирішення питання щодо запобіжних заходів оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті доведення чи не доведення винуватості особи, з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб встановити чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.
За визначенням Європейського суду з прав людини «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йде мова у статті 5 § 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин».
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.
Прокурор, звертаючись з клопотанням про продовження строку дії запобіжного заходу та при розгляді клопотання довів наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, наявність достатніх даних, що існує ризик перешкоджання кримінальному провадженню, ухилення від органів досудового розслідування та про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Слід зазначити що, відповідно до частини 6 статті 181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.
Частиною 4 статті 196 КПК України визначено, що обираючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та домашнього арешту слідчий суддя, суд зобов`язаний визначити дату закінчення дії у межах строку, передбаченого КПК України. Таким чином питання щодо продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та домашнього арешту здійснюється в порядку статей 197-199 КПК України
Відповідно до статті 199 КПК України підставами для продовження строку дії запобіжного заходу є наявність раніше заявлених або нових ризиків, які виправдовують тримання особи під вартою (домашнього арешту), а також неможливість завершення досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
При цьому, також слідчим суддею враховано практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього та подальшого ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують, та міжнародними контактами.
При прийнятті рішення про продовження строку дії запобіжного заходу, враховано характер та тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа а також необхідність значного часу для проведення судових експертиз, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для продовження строку дії запобіжного заходу.
Пунктами 3,4 статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, визначено, що обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою

4 із 5
процедурою.
Відповідно до установленої практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків). Сама лише тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, хоча і є визначеним елементом при оцінці ризику ухилення від органу досудового розслідування та/або суду, однак не може бути достатньою підставою для законності тримання особи під вартою.
Надавши оцінку поясненням учасників судового розгляду та матеріалам, що містяться разом з клопотанням, взявши до уваги обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу, а саме: наявність обґрунтованої підозри, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує останньому у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, майновий стан підозрюваного, його соціальні зв`язки, приходжу до висновку що клопотання обґрунтоване та вмотивоване належним чином.
Згідно з вимогами частини 1 статті 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Відповідно до частини 2 статті 181 КПК України домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обґрунтовано підозрюється ОСОБА_6 яке відноситься до категорії особливо тяжких злочинів, розмір покарання, яке загрожує підозрюваному у разі доведення його винуватості, конкретні обставини справи та дані про особу підозрюваного, слід прийти до переконання, що запобігти існуючим ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінки в змозі запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, який слід продовжити до трьох місяців.
Одночасно слід зазначити, що продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підозрюваного не порушує його права на судовий розгляд упродовж розумного строку.
Керуючись статтями 131,132,182-184,194,196,372,395 КПК України слідчий суддя, -
постановив:
Клопотання прокурора Мукачівської окружної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000325, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21 квітня 2022 року про продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту стосовно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.
Дію запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця село Білки, Іршавського району, зареєстрованого та проживаючого АДРЕСА_2 - продовжити по 22 липня 2022 року.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 такі обов`язки:
- прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;
- цілодобово не залишати житло за адресою: АДРЕСА_2 , без дозволу слідчого, прокурора або суду.
Контроль за виконанням запобіжного заходу покласти на слідчого, у провадженні якого перебуває кримінальне провадження.
Строк дії ухвали слідчого судді по 22 липня 2022 року.

5 із 5
У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 КПК України. Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного, були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.
Роз`яснити підозрюваному, що відмова від носіння засобу електронного контролю, умисне зняття, пошкодження або інше втручання в його роботу з метою ухилення від контролю, а рівно намагання вчинити зазначені дії є невиконанням обов`язків, покладених судом на підозрюваного при обранні запобіжного заходу.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення, може бути оскаржена в частині продовження запобіжного заходу до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_9