печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 липня 2022 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання заступника начальника другого відділу процесуального керівництва першого управління організації і процесуального керівництва у кримінальних провадженнях органів Державного бюро розслідувань Департаменту організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням органів Державного бюро розслідувань, нагляду за його оперативними підрозділами та підтримання публічного обвинувачення у відповідних провадженнях Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна в рамках кримінального провадження № 0000315,

В С Т А Н О В И В :

До Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання заступника начальника другого відділу процесуального керівництва першого управління організації і процесуального керівництва у кримінальних провадженнях органів Державного бюро розслідувань Департаменту організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням органів Державного бюро розслідувань, нагляду за його оперативними підрозділами та підтримання публічного обвинувачення у відповідних провадженнях Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна в рамках кримінального провадження № 0000315.
У вимогах даного клопотання прокурор просить накласти арешт у кримінальному провадженні № 0000315 на майно, вилучене 04.07.2022 під час проведення обшуку, а саме відеореєстратор ajhua DHI-NV24108-SP-4KS2, серійний номер: 4L062E8PAZB60FB.
В обґрунтування даного клопотання прокурор вказує наступне.
Слідчою групою Державного бюро розслідувань здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000315 від 23.04.2021 року, за фактом незаконної організації та функціонування закладів з метою надання доступу до азартних ігор та бездіяльності працівників правоохоронного органу щодо незаконної діяльності з організації або проведення азартних ігор, а також за фактами надання неправомірної вигоди та отримання неправомірної вигоди працівниками Національної поліції України за невжиття передбачених законодавством заходів та приховування виявленої ним незаконної діяльності з організації або проведення азартних ігор за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 203-2, ч. 1 ст. 365-3, ч. 3 ст. 369, ч. 3 ст. 368 КК України.
Нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням здійснюється прокурорами Офісу Генерального прокурора.
У клопотанні прокурор вказує, що до 13.08.2020 на усій території України діяв Закон України «Про заборону грального бізнесу в Україні». Цей Закон запроваджував обмеження щодо здійснення грального бізнесу в Україні, виходячи з конституційних принципів пріоритету прав і свобод людини і громадянина, захисту моральності та здоров`я населення, заборони використання власності на шкоду людині і суспільству.
Однак 13 серпня 2020 року набрав чинності Закон України «Про державне регулювання діяльності з організації та проведення азартних ігор».
Даний Закон регулює ринок азартних ігор в Україні та встановлює виключний перелік видів діяльності у сфері азартних ігор, що дозволені в Україні, а саме: організація та проведення азартних ігор в гральних закладах казино, казино в мережі Інтернет, букмекерської діяльності в букмекерських пунктах та в мережі Інтернет, ігор в залах гральних автоматів, азартних ігор в покер в мережі Інтернет.
Перелічені види діяльності у сфері організації та проведення азартних ігор на території України можуть проводитися виключно за наявності у суб`єкта господарювання відповідних ліцензій із використанням сертифікованого та підключеного до Державної системи онлайн-моніторингу грального обладнання та онлайн-систем організаторів азартних ігор.
Незважаючи на це, у ході досудового розслідування установлено, що ряд осіб, маючи на меті систематичне отримання незаконних доходів на постійній основі шляхом незаконного зайняття гральним бізнесом, без отримання відповідних ліцензій, на території м. Києва та м. Одеси організували злочинну схему з організації та функціонування закладів з метою надання доступу до азартних ігор.
З метою безперебійного функціонування вказаних гральних закладів та проведення азартних ігор у невстановлений період часу, в супереч Закону України «Про державне регулювання діяльності щодо організації та проведення азартних ігор» від 14.07.2020 року, організована злочинна група використовувала ряд нежитлових приміщень на території м. Києва та м. Одеси.
Зазначені приміщення облаштували, як гральні заклади, встановивши персональні комп`ютери з відповідним програмним забезпеченням, призначеним для отримання доступу до серверів, із симуляторами гральних автоматів, на яких надавалась можливість доступу до азартних ігор через мережу Інтернет з внесенням гравцем ставки, що дає можливість отримати виграш, а результат повністю або частково залежить від випадковості.
Крім того, учасникам злочинної групи, було відомо, що заняття таким видом діяльності у сфері організації та проведення азартних ігор на території України можуть проводитися виключно за наявності у суб`єкта господарювання відповідних ліцензій.
Так з метою, забезпечення відсутності належного реагування працівників правоохоронних органів, спрямованого на припинення функціонування незаконної діяльність з організації мережі закладів з надання доступу до азартних ігор, організаторами незаконної злочинної схеми залучили працівників Дніпровського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , яким через посередника систематично надавали неправомірну вигоду у вигляді грошових коштів.
У свою чергу ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , достеменно знаючи про існування незаконної мережі закладів, які надають доступ до азартних ігор, не вживали передбачених Законом заходів щодо припинення діяльності вказаної мережі.
Водночас, незважаючи на прийняття Закону України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», вказана мережа незаконних закладів, які надають доступ до азартних ігор продовжує функціонувати та приносити своїм організаторам незаконний дохід.
04.07.2022 о 17 год. 40 хв. заступник начальника Дніпровського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_5 затриманий в порядку ст. 208 КПК України, за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.
04.07.2022 на підставі ухвали слідчого судді в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , в якій проживає ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з поміж іншого виявлено та вилучено відеореєстратор ajhua DHI-NV24108-SP-4KS2, серійний номер: 4L062E8PAZB60FB.
Згідно матеріалів Головного оперативного управління Державного бюро розслідувань, начальник відділення заступник начальника слідчого відділу Дніпровського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_4 систематично одержує неправомірну вигоду за невтручання у незаконну діяльність з організації та проведення азартних ігор у м. Києві. На указаному відеореєстраторі можуть знаходитись відеозаписи з фігурантами провадження, факти «прикриття» незаконної діяльності грального бізнесу з боку працівників з числа Національної поліції України та одержання ними неправомірної вигоди.
Таким чином, у відповідності до ч. 3 ст. 170 КПК України, є достатні підстави вважати, що речі, вилучені 04.07.2022, під час проведення обшуку в зазначеному об`єкті нерухомого майна відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.
У зв`язку з викладеним, 05.07.2022 вмотивованою постановою слідчого вказані вище речі визнані речовими доказами.
У судове засідання учасники провадження не з`явились.
Слідчий суддя з урахуванням положень ч. 1 ст. 172 КПК України, визнав за можливе розглянути клопотання за відсутності учасників провадження, оскільки їх неявка не перешкоджає розгляду клопотання.
Слідчий суддя, вивчивши матеріали провадження за клопотанням, приходить до наступного висновку.
Згідно положенням ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Підстави для накладення арешту на майно з іншою метою, окрім тих, що закріплені в ч. 2 ст. 170 КПК України, чинний Кримінальний процесуальний кодекс України не передбачає.
Відповідно до ч. 1 ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку арешту майна з метою збереження речових доказів, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України.
Відповідно до положень ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Разом з тим, обов`язковою передумовою, яка обґрунтовує необхідність застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, є наявність достатніх доказів, що вказують на вчинення злочину та наявність обґрунтованої підозри, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, третіх осіб (п. 2, 3, 5, 6 ч. 2 ст. 173 КПК України). При цьому обов`язок доведення існування зазначеної умови КПК України покладається на слідчого та/або прокурора.
Так, слідчий суддя приходить до переконання про недоведеність з боку органу досудового розслідування, використання майна як доказу у кримінальному провадженні, оскільки останнім не надано доказів на підтвердження таких обставин.
За наведених обставин, слідчий суддя приходить до висновку про недоведеність з боку прокурора у необхідності застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, оскільки даний захід є неспівмірним із засобами і метою яку прагне досягти сторона обвинувачення, а відтак відсутні підстави вважати, що існує правова підстава для арешту майна, тому клопотання підлягає залишенню без задоволення.
Більше того, за відсутності правових підстав для арешту, застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження неодмінно призведе до безпідставного обтяження.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 131, 132, 171-173, 309 КПК України, слідчий суддя,-
ПОСТАНОВИВ :

Клопотання заступника начальника другого відділу процесуального керівництва першого управління організації і процесуального керівництва у кримінальних провадженнях органів Державного бюро розслідувань Департаменту організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням органів Державного бюро розслідувань, нагляду за його оперативними підрозділами та підтримання публічного обвинувачення у відповідних провадженнях Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна в рамках кримінального провадження № 0000315 залишити без задоволення.
Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1