Справа № 569/5159/22
УХВАЛА

про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою

13 червня 2022 рокум. Рівне

Рівненський міський суд Рівненської області
в складі судді ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
з участю прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Рівне кримінальне провадження №0000501 про обвинувачення ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України та клопотання прокурора Рівненської окружної прокуратури ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 , суд -
ВСТАНОВИВ:
В провадженні Рівненського міського суду Рівненської області перебуває кримінальне провадження №0000501 про обвинувачення ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.
06 червня 2022 року в судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 подав до суду клопотання про обрання обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 днів із визначенням застави у розмірі 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, яке він підтримав в судовому засіданні та вказав, що стосовно обвинуваченого ОСОБА_5 необхідно застосувати запобіжний захід у виді тримання під вартою, оскільки існують ризики передбачені п.п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України. Так обвинувачений ОСОБА_5 обвинувачується у вчинені тяжкого злочину та може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати чи спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення. Існує ризик того, що обвинувачений ОСОБА_5 може вчиняти інші кримінальні правопорушення. Більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти вказаним ризикам.
Захисник ОСОБА_4 в судовому засіданні щодо клопотання прокурора ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 днів із визначенням застави у розмірі 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб обвинуваченому ОСОБА_5 заперечив.
Обвинувачений ОСОБА_5 в судове засідання конвоєм не доставлявся, до початку судового засідання обвинувачений ОСОБА_5 подав до суду заяву про проведення судового засідання без його участі у зв"язку з поганим самопочуттям, щодо клопотання прокурора ОСОБА_3 про обрання йому запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 днів із визначенням застави у розмірі 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб не заперечив.
Потерпілий ОСОБА_6 повідомлений належним чином про дату, час та місце розгляду справи в судове засідання не з`явився, до початку судового засідання подав до суду заяву про проведення судового засідання без його участі.
Суд, розглянувши клопотання прокурора, заслухавши прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , дослідивши матеріали справи, приходить до наступного:
Відповідно до ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі й обставини зазначені у ч. 1 ст. 178 КПК України.
Тобто, за наявності вказаних обставин існує можливість збільшення наявності ризиків передбачених ст.177 КПК України.
Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Згідно ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, законним та обґрунтованим визнається арешт особи, коли він є необхідним для запобігання вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення, а також для забезпечення виконання будь-якого обов`язку, встановленого законом.
При цьому, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм застосування більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин кримінального правопорушення та особливості обвинуваченого і його поведінки.
У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26.07.2001 р. ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».
Відповідно до рішення ЄСПЛ від 12.03.2013 року у справі «Волосюк проти України» тяжкість обвинувачення може бути достатньою причиною разом з іншими для обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
Тобто, у розумінні практики Європейського суду з прав людини сама тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту.
Враховуючи, що обвинувачений ОСОБА_5 раніше неодноразово судимий, враховуючи відсутність стійких соціальних зв`язків, неодружений, а також обставини та характер вчинення злочину, у якому він обвинувачується, наявні реальні ризики передбачені п.п.1,5 ч.1 ст.177 КПК України, а також те,що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вказаним ризикам,суд прийшов до висновку, що обвинуваченому ОСОБА_5 слід обрати запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів.
Дані, які б вказували на неможливість застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою відсутні.
Як визначено в ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Враховуючи, що даний злочин є тяжким, а тому суд визначає розмір застави - 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 74 430 гривень.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.177, 178, 183, 194, 196, 199, 331, 369, 376, 395 КПК України, суд
У Х В А Л И В:
Клопотання прокурора задоволити.
Обрати обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м.Рівне, українцю, громадянину України, з середньою освітою, неодруженому, непрацюючому, раніше судимому, запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів з 09 години 30 хвилин 13 червня 2022 року до 09 години 30 хвилин 11 серпня 2022 року.
Визначити місцем тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 Державна установа «Рівненський слідчий ізолятор» (м.Рівне, вул.Дворецька, 116).
Одночасно визначити ОСОБА_5 розмір застави 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 74 430 (сімдесят чотири тисячі чотириста тридцять) гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).
Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою протягом дії ухвали.
Покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 у разі внесення застави обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, а саме: прибувати до суду за викликом; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання; утримуватись від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; носити електронний засіб контролю.
Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій особі Державній установі «Рівненський слідчий ізолятор».
У разі внесенні застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у виді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.
Строк дії ухвали та покладених обов`язків, у разі внесення застави - до 09 годин 30 хвилин 11 серпня 2022 року.
Ухвала суду підлягає негайному виконанню після її оголошення. Копію ухвали вручити обвинуваченому, прокурору та направити для виконання уповноваженій особі ДУ «Рівненський слідчий ізолятор».
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Рівненського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя Рівненського міського суду ОСОБА_1