Провадження № 1-кс/761/5962/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 червня 2022 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 ,
за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
слідчого ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,
підозрюваного ОСОБА_6 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщені суду клопотання слідчого в ОВС 2 відділу 3 управління досудового розслідування Головного слідчого управління СБ України капітана юстиції ОСОБА_7 погоджене прокурором другого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів органами безпеки Офісу Генерального прокурора ОСОБА_8 , про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,уродженця с. Червона Поляна, Великоновосільківського району Донецької області, українця, громадянина України, з вищою освітою, одруженого, маючого на утриманні 2-х неповнолітніх дітей, офіційно не працевлаштованого, зі слів працюючого на будівництві, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.111 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному 06.04.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000006, -

В С Т А Н О В И В:
До слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчого в ОВС 2 відділу 3 управління досудового розслідування Головного слідчого управління СБ України ОСОБА_7 , погоджене з прокурором Офісу Генеральної прокурора ОСОБА_3 , про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному 06.04.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000006.
Вказане клопотання мотивоване тим, що Головним слідчим управлінням Служби безпеки України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000006 від 06.04.2022 за підозрою ОСОБА_6 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України та за фактом вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 28, ч. 2 ст. 111 та ч. 1 ст. 263, ч.1 ст. 125 та ч. 1 ст. 438 КК України.
20.04.2022 ОСОБА_6 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні ним злочину, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України.
20.04.2022 до підозрюваного ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, без визначення розміру застави, строком до 20.05.2022.
18.05.2022 ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва підозрюваному ОСОБА_6 , продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, без визначення розміру застави, строком до 20.06.2022.
Обґрунтовуючи клопотання, слідчий зазначив про достатність даних, які могли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний ОСОБА_6 міг вчинити інкриміновані йому дії, що підтверджується доданими до клопотання матеріалами, та вказав, що метою продовження строку застосування запобіжного заходу відносно підозрюваного є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, визначеним у ст. 177 КПК України.
Крім того, в обґрунтування продовження строків тримання відносно підозрюваного ОСОБА_6 під вартою, слідчим в клопотанні зазначено перелік слідчих та процесуальних дій, без яких неможливо закінчити досудове розслідування.
При цьому, в клопотанні слідчим вказано, що більш м`які запобіжні заходи не можуть бути застосовані, оскільки не забезпечать належної процесуальної поведінки підозрюваного. Зміна підозрюваному запобіжного заходу з тримання під вартою на більш м`який запобіжний захід, може перешкодити об`єктивному розслідуванню кримінального провадження.
У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав з підстав викладених в ньому та просив задовольнити, вказавши, що підозра є обґрунтованою, та вказав на наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України.
Захисник у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечував, надав слідчому судді письмові заперечення в яких зазаначив, що всупереч ч. 1 ст. 199 КПК України, слідчий порушив процесуальний строк із зверненням даного клопотання до суду. Також слідчий не вручив підозрюваному клопотання про продовження строку досудового розслідування у встановленому законом порядку. Крім цього, захисник звертав увагу слідчого судді про те, що слідчим не доведено існування ризиків, встановлених ст. 177 КК України, оскільки ОСОБА_6 має міцні соціальні зв`язки, перебуває в офіційному шлюбі та на утриманні має двох малолітніх дітей.
У судовому засіданні підозрюваний підтримав позицію захисника, просив у задоволенні клопотання відмовити та застосувати більш м`ягкий запобіжний захід не пов`язанний із триманням під вартою
Вислухавши думку учасників судового провадження, дослідивши додані до клопотання матеріали, слідчий суддя дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення клопотання слідчого з огляду на наступне.
Як встановлено в судовому засіданні, Головним слідчим управлінням Служби безпеки України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000006 від 06.04.2022 за підозрою ОСОБА_6 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України та за фактом вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 28, ч. 2 ст. 111 та ч. 1 ст. 263, ч. 1 ст. 125 та ч. 1 ст. 438 КК України.
20.04.2022 ОСОБА_6 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні ним злочину передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України.
20.04.2022 до підозрюваного ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, без визначення розміру застави, строком до 20.05.2022.
18.05.2022 ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва підозрюваному ОСОБА_6 , продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, без визначення розміру застави, строком до 19.06.2022 включно.
Як зазначає в клопотанні слідчий, на даний час у кримінальному провадженні виконуються слідчі (розшукові) дії та процесуальні заходи, спрямовані на всебічне, повне та неупереджене дослідження обставин кримінального провадження.
Таким чином, на думку слідчого, завершити розслідування до закінчення дії попередньої ухвали неможливо, оскільки у даному кримінальному провадженні необхідно виконати процесуальні дії, проведення та завершення яких потребує додаткового часу, а саме:
- провести допити свідків, яким відомі обставини вчинення кримінального правопорушення;
- отримати висновки експерта про проведення комп`ютерно-технічних експертиз;
- отримати висновки експерта про проведення судово-психологічних експертиз;
- отримати висновок експерта про проведення балістичної експертизи;
- допитати підозрюваних ОСОБА_6 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 з урахуванням висновків вищевказаних експертиз;
- провести за участі свідків слідчі експерименти з метою уточнення та перевірки відомостей, які мають значення для встановлення обставин вчинення кримінального правопорушення підозрюваними ОСОБА_6 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 ;
- скласти та вручити ОСОБА_6 повідомлення про змінену підозру та допитати його з приводу обставин, викладених у зміненій підозрі, а також здобутих нових доказів у кримінальному провадженні;
- скласти та вручити ОСОБА_9 повідомлення про змінену підозру та допитати його з приводу обставин, викладених у зміненій підозрі, а також здобутих нових доказів у кримінальному провадженні;
- скласти та вручити ОСОБА_10 повідомлення про змінену підозру та допитати його з приводу обставин, викладених у зміненій підозрі, а також здобутих нових доказів у кримінальному провадженні;
- отримати від ДЗНД СБ України матеріали виконаних доручень щодо проведених слідчих (розшукових) та інших дій, в ході яких встановлюються особи, яким відомі обставини вчинення злочину, та інші обставини, що мають значення для досудового розслідування;
- отримати відомості з медичних закладів, за місцем реєстрації/фактичного проживання підозрюваних, щодо їх можливого перебування на обліках в наркологічному, психіатричному диспансерах;
- в порядку ст. 290 КПК України оголосити підозрюваним про завершення досудового розслідування у кримінальному провадженні та відкрити їм матеріали для ознайомлення;
- скласти обвинувальний акт і реєстр матеріалів досудового розслідування, та після затвердження прокурором вручити стороні захисту, після чого скерувати обвинувальний акт до суду для розгляду;
- у разі виникнення необхідності, за результатами проведення вище вказаного, провести інші слідчі (розшукові) та процесуальні дії, проведення та завершення яких потребує додатково тривалого часу.
Оскільки строк дії ухвали про тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 спливає 20.06.2022, а для виконання слідчих (розшукових) та процесуальних дій потрібен додатковий час, слідчий, за погодженням з прокурором, просить суд продовжити строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 без визначення розміру застави, у межах строку досудового розслідування, звертаючи увагу суду на те, що більш м`які запобіжні заходи не є достатніми для запобігання ризикам, передбаченим ч. 1 ст. 177 КПК України та забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного.
Крім того, слідчий вказує про те, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які стали підставою для застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не зменшилися, а саме: підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення від кримінальної відповідальності з урахуванням тяжкості покарання, знищити, сховати або спотворити речові докази, які мають значення для кримінального провадження, незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Так, ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України слідчий обґрунтовує тим, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк 15 років або довічним позбавленням волі, з конфіскацією майна, а також, встановлено, що підозрюваний має можливі зв`язки із представниками ЗС РФ, які беруть участь у збройному конфлікті, внаслідок чого останній може виїхати до тимчасово окупованих територій України, або до Російської Федерації з метою переховування від органів досудового слідства та суду.
Ризик, передбачений п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України слідчий обґрунтовує тим, що на даний час у кримінальному провадженні проведений не увесь комплекс необхідних слідчих (розшукових) дій, не встановлено усі обставини, що мають значення для досудового розслідування, не встановлені усі співучасники злочину, місця зберігання знаряддя та засобів вчинення злочину, отримано не всі дані щодо місць проживання та перебування підозрюваного і інших осіб, причетних до вчинення злочину, що дає підстави вважати, що підозрюваний, перебуваючи на волі, буде намагатися знищити, сховати або спотворити речові докази, які мають значення для кримінального провадження.
Ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України обґрунтовується слідчим тим, що у ході досудового розслідування встановлюються особи, яким відомі обставини, що підлягають доказуванню під час кримінального провадження, з метою їх подальшого допиту як свідків., а перебуваючи позамежами установи покарань ОСОБА_6 може вчинити дії щодо впливу на них, у тому числі шляхом погроз і залякувань, з метою відмови надання показів та зміни показів вже раніше допитаних осіб.
Ризик, передбачений п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України обґрунтовується слідчим тим, що перебуваючи поза межами установи попереднього ув`язнення підозрюваний може узгоджувати свої дії з невстановленими на даний час особами та таким чином намагатися не допустити викриття себе, як співвиконавця розслідуваного кримінального правопорушення, а також встановлення обставин їх підготовки та вчинення. Також підозрюваний ОСОБА_6 , перебуваючи на свободі, усвідомлюючи, що досудове розслідування перебуває в активній стадії та проводяться слідчі дії, спрямовані на встановлення персональних даних осіб, причетних до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення, зможе сприяти переховуванню таких осіб від органу досудового розслідування, у тому числі керувати такою протиправною діяльністю віддалено за допомогою засобів зв`язку, чим зможе перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України обґрунтовується слідчим тим, що метою вчинення злочину підозрюваним є надання Російській Федерації, в тому числі військовослужбовцям ЗС РФ допомоги в збройній агресії проти України та проведенні підривної діяльності проти України, тому є підстави вважати, що підозрюваний, розуміючи, що Російська Федерація, в тому числі спецслужби і військовослужбовці ЗС РФ та інші правоохоронні органи РФ можуть забезпечити його переховування на території Російської Федерації, може вважати, що єдиним способом уникнути кримінальної відповідальності за вчинення вказаних протиправних дій є доведення своїх злочинних намірів до кінця.
Відповідно до вимог ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Статтею 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, що свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Тлумачення наведених вище процесуальних норм у їх логічному зв`язку дає підстави для висновку, що під час вирішення питання про застосування до особи запобіжних заходів оцінка наданих сторонами доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.
Відповідно до п. 175 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04) термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.
Так, на переконання слідчого судді, на день розгляду клопотання ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України.
Вказані обставини підтверджується матеріалами, долученими слідчим до клопотання, а саме: листами ДЗНД СБ України № 5/6/2-3777 від 20.04.2022, № 5/6/2/2-3797 від 21.04.2022, відповідно до яких встановлено, що підозрюваний ОСОБА_6 безпосередньо причетний до вчинення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України, протоколом обшуку за місцем проживання підозрюваного ОСОБА_6 від 20.04.2022, протоколами допиту свідків: ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , протоколами пред`явлення за участі свідків ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_23 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , особи для впізнання за фотознімками підозрюваного ОСОБА_6 , протоколом обшуку автомобіль марки «FORD», модель «FUSION», VIN: НОМЕР_1 , державний номерний знак « НОМЕР_2 » від 31.05.2022, протоколом огляду вилучених речей під час обшуку автомобіля марки «FORD», модель «FUSION», VIN: НОМЕР_1 , державний номерний знак « НОМЕР_2 » від 06.06.2022, висновком експерта про проведення СМЕ № 4 від 13.05.2022, іншими матеріалами досудового розслідування у їх сукупності.
Аналіз наявних в матеріалах клопотання доказів об`єктивно зв`язують підозрюваного з інкримінованими йому злочинами, на даному етапі хоча і не можна стверджувати про їх достатність для негайного засудження, проте можна дійти висновку про виправданість подальшого розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).
При цьому, обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.
Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях ЄСПЛ, зокрема, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».
Так, для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.
У пункті 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» зазначено, що «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок.
Таким чином, слідчий суддя на стадії досудового розслідування для вирішення питання, зокрема, щодо обґрунтованості підозри не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини особи/осіб у вчиненні кримінального правопорушення чи її відсутності, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.
Слідчий суддя, дослідивши документи долучені до клопотання, дійшов висновку, що причетність підозрюваного ОСОБА_6 до інкримінованих йому правопорушень підтверджується наявними в матеріалах кримінального провадження доказами, що є достатніми для висновку, що підозра не є вочевидь необґрунтованою та відповідає стандарту переконання «обґрунтована підозра».
Водночас, при вирішенні питання про доцільність продовження строку тримання підозрюваного під вартою, слідчий суддя повинен переконатися, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України та відсутність обставин, які є підставою для застосування більш м`яких запобіжних заходів.
Відповідно до ст. 199 КПК України підставами для продовження строку тримання під вартою є наявність раніше заявлених або нових ризиків, які виправдовують тримання особи під вартою. При розгляді клопотання про продовження тримання під вартою мають враховуватися у відповідності до ч. 3 ст.199 КПК України й наявність обставин, що перешкоджають завершенню досудового розслідування.
У контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Панченко проти Росії). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Бекчиєв проти Молдови).
Враховуючи вищевикладене, а також дані про особу підозрюваного, в їх сукупності, слідчий суддя, приходить до висновку про доведеність слідчим у клопотанні ризику можливості підозрюваним переховуватися від органів досудового розслідування, оскільки достатні стримуючі фактори, які б свідчили про протилежне, в матеріалах провадження відсутні.
Оцінюючи можливість впливу на свідків, слідчий суддя виходить із передбаченої КПК України процедури отримання, зокрема, свідчень від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування свідчення отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК України).
За таких обставин, ризик впливу існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом свідчень від свідків та дослідження їх судом.
Матеріали клопотання містять докази існування інших ризиків неналежної процесуальної поведінки підозрюваного, зокрема, можливість ОСОБА_6 перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, які поряд із ризиком можливості переховуватися від органів досудового розслідування та суду теж залишаються існувати та вірогідність їх настання є досить високою.
Крім того, слідчий суддя також приходить до переконання про існування на даний час ризику того, що ОСОБА_6 може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у зв`язку з тим, що останній офіційно не працює, суспільно корисною працею не займається, а також те, що на даний час вторгнення Російської Федерації на територію України триває, останній може продовжити вчинення інкримінованого йому правопорушення.
Слідчим суддею враховано дані про особу підозрюваного ОСОБА_6 , його вік, стан здоров`я, сімейний стан, дані про соціальні зв`язки та спосіб життя, а також відведену йому роль у вчиненні інкримінованого правопорушення, з урахуванням чого слідчий суддя не знаходить підстав для застосування іншого, більш м`якого запобіжного заходу, оскільки враховуючи наявні ризики, підвищену суспільну-небезпеку інкримінованого ОСОБА_6 кримінального правопорушення, в даному випадку загальносуспільний інтерес переважає його інтереси на особисту свободу. Слід зазначити, що слідчим суддею не встановлено обставин, що за станом здоров`я підозрюваний не може утримуватися в умовах слідчого ізолятору.
Отже, слідчий суддя вважає доведеним наявність раніше заявлених ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, на які вказує прокурор, у зв`язку з чим клопотання підлягає задоволенню, оскільки, в даному випадку запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, як захід процесуального примусу, є виправданим.
Разом з цим, доводи сторони захисту щодо порушення органом досудового розслідування строку на звернення до суду з клопотанням про продовження строку тримання під вартою, у відповідності до ч. 1 ст. 199 КПК України, слідчий суддя не приймає до уваги, оскільки така обставина сама по собі не є підставою для відмови в розгляді клопотання. Крім цього, в матеріалах клопотання наявний супровідний лист з відміткою ДУ "Київський слідчий ізолятор" від 13.06.2022 про отримання примірника клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для вручення підозрюваному ОСОБА_6 .
Продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 не порушує його права на судовий розгляд упродовж розумного строку, оскільки відповідно до п.110 Рішення ЄСПЛ «Кудла проти Польщі», тривале тримання під вартою може бути виправдане у кожному окремому випадку за наявності конкретних ознак існуючої необхідності захисту інтересів суспільства, яка незважаючи на презумпцію невинуватості - переважає принцип поваги до особистої свободи, встановлений ст. 5 Конвенції.
Також слідчий суддя вважає, що слідчим доведено й об`єктивні обставини, що полягають у неможливості завершити досудове розслідування в межах строку дії ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 18.05.2022 про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Слід зауважити, що ч. 4 ст. 183 КПК України передбачає чіткий перелік випадків, коли слідчий суддя має право не визначати розмір застави, а саме: під час дії воєнного стану слідчий суддя, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-1, 258-258-5, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України.
Враховуючи обсяг підозри у вчиненні особливо тяжких злочинів, з огляду на високий ступінь встановлених ризиків, застосування застави у даному випадку також не зможе забезпечити ефективного уникнення встановлених ризиків, у зв`язку з чим застава не застосовується.
З урахуванням вимог частин 3 та 5 статті 115 КПК України слідчий суддя вважає за необхідне визначити строк дії ухвали про тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 в межах строку досудового розслідування до 20 липня 2022 року включно.
Керуючись статтями 2, 7, 8, 21, 22, 177, 178, 183, 193, 194, 196, 197, 309, 372, 532, частиною другою статті 376 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В:
Клопотання слідчого в ОВС 2 відділу 3 управління досудового розслідування Головного слідчого управління СБ України капітана юстиції ОСОБА_7 погоджене прокурором другого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів органами безпеки Офісу Генерального прокурора ОСОБА_8 , про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.
Продовжити строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 без визначення розміру застави.
Строк дії ухвали про тримання підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під вартою визначити в межах строку досудового розслідування, тобто до 20 липня 2022 року включно.
На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником протягом п`яти днів з дня її проголошення може бути подана апеляційна скарга.
Повний текст ухвали оголошено 20 червня 2022 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1