ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/821/262/22 Справа № 697/858/22 Категорія: ст. 170 КПК УкраїниГоловуючий у І інстанції ОСОБА_1 Доповідач в апеляційній інстанції ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 серпня 2022 року м. Черкаси
Черкаський апеляційний суд у складі колегії суддів:

головуючого ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участі секретаря ОСОБА_5 ,

прокурора ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 16 червня 2022 року про накладення арешту на майно в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000077 від 14 червня 2022 року,

в с т а н о в и в :

15.06.2022 до Канівського міськрайонного суду Черкаської області звернувся дізнавач сектору дізнання відділу поліції №1 Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області лейтенант поліції ОСОБА_8 з клопотанням про арешт майна.
У клопотанні зазначив, що у провадженні сектору дізнання відділу поліції №1 Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області перебувають матеріали кримінального провадження № 0000077 від 14.06.2022 за ознаками кримінального проступку передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.
В період часу з 13.06.2022 по 14.06.2022 на березі р. Дніпро Кременчуцького водосховища, а саме в адміністративних межах с. Келеберда, Черкаського району, Черкаської області, гр. ОСОБА_9 ІНФОРМАЦІЯ_1 та гр. ОСОБА_10 ІНФОРМАЦІЯ_2 , здійснили незаконний вилов риби за допомогою заборонених знарядь лову, шести месинових сіток, внаслідок чого гр. ОСОБА_9 було добуто рибу виду: «Сом» в кількості 1 шт., «Судак» в кількості 4 шт., «Сазан» в кількості 2 шт., «Окунь» в кількості 10 шт., «Карась» в кількості 21 шт., «Лящ» в кількості 3 шт., та гр. ОСОБА_10 було добуто рибу виду: «Сом» в кількості 1 шт., «Судак» в кількості 3 шт., «Окунь» в кількості 1 шт., «Лящ» в кількості 1 шт., «Лин» в кількості 1 шт., «Карась» в кількості 3 шт.
14.06.2022 за даним фактом розпочато досудове розслідування кримінального провадження за № 0000077 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.
В ході проведення огляду місця події 14.06.2022 неподалік будинку АДРЕСА_1 , було виявлено на узбіччі дороги автомобіль марки ВАЗ 21099 д.н.з. НОМЕР_1 .
В ході огляду, ОСОБА_9 надав працівникам полії добровільний дозвіл на проведення огляду його автомобіля, та в багажному відділені даного автомобіля було виявлено та вилучено речі, які належать гр. ОСОБА_10 , а саме три мішка в яких знаходились, три месинові сітки зі свіжовиловленою рибою, сітка № 1 довжиною близько 50 м., кроком вічка 70х70 мм., сітка № 2 довжиною близько 30 м., кроком вічка 80х80 мм., сітка № 3 довжиною близько 60 м., кроком вічка 50х50 мм., свіжовиловлену рибу виду: «Сом» в кількості 1 шт., «Судак» в кількості 3 шт., «Окунь» в кількості 1 шт., «Лящ» в кількості 1 шт., «Лин» в кількості 1 шт., «Карась» в кількості 3 шт., два якоря для сіток. При подальшому огляді, в багажному відділені даного автомобіля було виявлено та вилучено речі які належать гр. ОСОБА_9 , а саме: три мішка в яких знаходились, три месинові сітки зі свіжовиловленою рибою, сітка № 1 довжиною близько 60 м., кроком вічка 75х75 мм., сітка № 2 - довжиною близько 40 м., кроком вічка 50х50 мм., сітка № 3 довжиною близько 60 м., кроком вічка 45х45 мм., свіжовиловлену рибу виду: «Сом» в кількості 1 шт., «Судак» в кількості 4 шт., «Сазан» в кількості 2 шт., «Окунь» в кількості 10 шт., «Карась» в кількості 21 шт., «Лящ» в кількості 3 шт., три якоря для сіток, гумовий костюм зеленого кольору (штани, куртка). В салоні автомобіля було виявлено та вилучено речі які належать гр. ОСОБА_9 , два дерев`яні весла, один дерев`яний підсак. Також було вилучено автомобіль марки ВАЗ 21099 д.н.з. НОМЕР_1 .
У ході проведення 14.06.2022 огляду місця події на березі р. Дніпро, Кременчуцького водосховища, ОСОБА_9 та ОСОБА_10 показали місце вчинення кримінального правопорушення та човни, які вони використовували для незаконного вилову риби.
Там же було виявлено та вилучено дерев`яний човен без маркувань та відповідних написів, власник якого ОСОБА_9 , від вказаного човна з правої сторони на відстані близько 20 м. знаходився дерев`яний човен без маркувань та відповідних написів, власник якого ОСОБА_10 . При проведенні огляду вказані дерев`яні човни було вилучено та передано під розписку на відповідальне зберігання власникам.
Власником автомобіля марки ВАЗ 21099, з реєстраційним номером НОМЕР_1 , на підставі свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 , є ОСОБА_7 та від 01.08.2006 дозволено керувати ОСОБА_9 .
Постановою дізнавача СД відділу поліції № 1 ЧРУП ГУНП в Черкаській області лейтенанта поліції ОСОБА_8 від 15.06.2022 зазначені вище речі, сітка № 1 довжиною близько 50 м., кроком вічка 70х70 мм., сітка № 2 довжиною близько 30 м., кроком вічка 80х80 мм., сітка № 3 довжиною близько 60 м., кроком вічка 50х50 мм., два якоря для сіток, дерев`яний човен гр. ОСОБА_10 , три месинові сітки, сітка № 1 довжиною близько 60 м., кроком вічка 75х75 мм., сітка № 2 довжиною близько 40 м., кроком вічка 50х50 мм., сітка № 3 довжиною близько 60 м., кроком вічка 45х45 мм., три якоря для сіток, гумовий костюм зеленого кольору (штани, куртка), два дерев`яні весла, один дерев`яний підсак, дерев`яний човен, автомобіль марки ВАЗ 21099, з реєстраційним номером НОМЕР_1 гр. ОСОБА_9 та свіжовиловлена риба визнані речовими доказами у кримінальному провадженні.
Зокрема, із зазначених вище обставин кримінального провадження є достатні підстави вважати, що вказані вище речі використовувалися ОСОБА_9 та ОСОБА_11 як знаряддя вчинення кримінального правопорушення та зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення. Свіжовиловлена риба здобута в результаті вчинення кримінального правопорушення.
Тому з метою збереження речових доказів, відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, на вказані вище речі необхідно накласти арешт, оскільки існують ризики приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження вказаних речових доказів.
Ухвалою слідчого судді Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 16 червня 2022 року, клопотання слідчого задоволено повністю та накладено арешт на майно, яке зазначене в клопотанні дізнавача, в тому числі на автомобіль.

Не погоджуючись з ухвалою слідчого суддів, ОСОБА_7 подала апеляційну скаргу, в якій просить поновити строки на оскарження ухвали слідчого судді від 16.06.2022 та скасувати ухвалу слідчого судді в частині накладення арешту на автомобіль марки ВАЗ 21099, д.н.з. НОМЕР_1 .

В апеляційній скарзі вона вказує, що вона як власник цього автомобіля в судове засідання не викликалася, дозволу на використання даного автомобіля у незаконних цілях ОСОБА_9 не надавала, і їй не відомо як він використовував цей автомобіль в період часу з 13.06.2022 по 14.06.2022.

Також скаржниця зазначила, що позбавлена права користуватися і розпоряджатися своїм майном, а тому вважає, що ухвала слідчого судді є не законною.

Щодо пропущених строків на оскарження ухвали слідчого судді від 16.06.2022, ОСОБА_7 зазначила, що в судове засідання не викликалася, про ухвалу дізналася 01.08.2022, після її отримання в Канівському міськрайонного суді Черкаської області, а тому вважає, що строки на оскарження пропущені з поважних причин, що не залежали від її волі.

Заслухавши доповідача, прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги, розглянувши доводи апеляційної скарги, колегія суддів прийшла до наступних висновків.

В апеляційній скарзі, ОСОБА_7 вказує, що нею було пропущено строк на оскарження ухвали слідчого судді Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 16.06.2022 з поважних причин, оскільки в судове засідання, вона як власник майна не викликалася, а ухвалу отримала в суді першої інстанції 01.08.2022.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 395 КПК апеляційна скарга, якщо іншого не передбачено цим Кодексом, може бути подана на ухвалу слідчого судді протягом 5 днів з дня її оголошення. При цьому згідно із ч. 3 ст. 395 КПК якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, або якщо вирок було ухвалено без виклику особи, яка його оскаржує, в порядку, передбаченому ст. 382 цього Кодексу, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Виходячи з правової позиції, викладеної об`єднаною палатою Касаційного кримінального суду Верховного Суду в постанові від 4 листопада 2019 року (касаційне провадження № 51-9550 кмо 18, справа № 760/12179/16-к), якщо ухвала слідчого судді постановлена без виклику особи, інтересів якої вона стосується та яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи має обчислюватися з дня отримання копії судового рішення, незалежно від наявності інших джерел інформування про прийняте рішення.

З досліджений судом матеріалів справи вбачається, що повний текст ухвали слідчого судді від 16.06.2022 проголошувалася без участі ОСОБА_7 , повний текст ухвали ОСОБА_7 отримала 01.08.2022, що підтверджується розпискою про отримання ухвали. Апеляційна скарга подана скаржником 04.08.2022.

З урахуванням викладеного, суд апеляційної інстанції вважає, що скаржник за вказаних обставинах діяла сумлінно, подавши апеляційну скаргу в межах п`ятиденного строку з моменту отримання копії оскаржуваного рішення, а тому є підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 16.06.2022.

Далі, відповідно до ч. 1 ст. 404 КПК України, суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення в межах апеляційної скарги.

Згідно приписів ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Розглядаючи клопотання про накладення арешту на майно, в порядку статей 170-173 КПК України, для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для арешту майна або відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

Вказана норма узгоджується зі ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, відповідно до якої, будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу в контексті норм закону.

У своїх висновках Європейський суд з прав людини неодноразово нагадував, що перша та найважливіша вимога статті 1 Протоколу 1 полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним: друге речення п. 1 дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а п. 2 визначає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном шляхом введення в дію «законів». Більше того, верховенство права, один з фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей конвенції (рішення у справах «Амюр проти Франції», «Колишній король Греції та інші проти Греції» та «Малама проти Греції»).

Відповідно до положень ст. 41 Конституції України, кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Так, відповідно до п. 5, 6 ч. 2 ст. 173 КПК України разом з іншим, при вирішенні питання про арешт майна, слідчий суддя повинен врахувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п.1 ч. 2 ст. 170 КПК України); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

У відповідності до ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися під час обшуку, огляду.

Відповідно до ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено

Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами у кримінальному провадженні є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

З матеріалів справи вбачається, що У провадженні СД відділу поліції № 1 Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000077 від 14.06.2022 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

Згідно протоколу огляду місця події від 14.06.2022 вбачається, що неподалік будинку АДРЕСА_1 було виявлено та вилучено:

Речі, які належать гр. ОСОБА_10 , а саме:

- три мішки в яких знаходились, три месинові сітки: сітка № 1 довжиною близько 50 м., кроком вічка 70х70 мм., сітка № 2 довжиною близько 30 м., кроком вічка 80х80 мм., сітка № 3 довжиною близько 60 м., кроком вічка 50х50 мм.;

- свіжовиловлена риба виду: «Сом» в кількості 1 шт., «Судак» в кількості 3 шт., «Окунь» в кількості 1 шт., «Лящ» в кількості 1 шт., «Лин» в кількості 1 шт., «Карась» в кількості 3 шт.;

- два якоря для сіток.

Речі які належать гр. ОСОБА_9 , а саме:

- три мішка в яких знаходились, три месинові сітки: сітка № 1 довжиною близько 60 м., кроком вічка 75х75 мм., сітка № 2 - довжиною близько 40 м., кроком вічка 50х50 мм., сітка № 3 довжиною близько 60 м., кроком вічка 45х45 мм.;

- свіжовиловлена риба: «Сом» в кількості 1 шт., «Судак» - 4 шт., «Сазан» - 2 шт., «Окунь» - 10 шт., «Карась» - 21 шт., «Лящ» - 3 шт.;

- три якоря для сіток;

- гумовий костюм зеленого кольору (штани, куртка);

- автомобіль марки ВАЗ 21099 д.н.з. НОМЕР_1 .

Згідно протоколу огляду місця події від 14.06.2022 вбачається, що на березі р. Дніпро, Кременчуцького водосховища, в адміністративних межах с. Келеберда, Черкаського району, Черкаської області було виявлено та вилучено:

- дерев`яний човен без маркувань та відповідних написів, власник якого ОСОБА_9 ,

- дерев`яний човен без маркувань та відповідних написів, власник якого ОСОБА_10 .

Постановою дізнавача СД відділу поліції № 1 ЧРУП ГУНП в Черкаській області лейтенанта поліції ОСОБА_8 від 15.06.2022, сітка № 1 довжиною близько 50 м., кроком вічка 70х70 мм., сітка № 2 довжиною близько 30 м., кроком вічка 80х80 мм., сітка № 3 довжиною близько 60 м., кроком вічка 50х50 мм., два якоря для сіток, дерев`яний човен гр. ОСОБА_10 , три месинові сітки: сітка № 1 довжиною близько 60 м., кроком вічка 75х75 мм., сітка № 2 - довжиною близько 40 м., кроком вічка 50х50 мм., сітка № 3 довжиною близько 60 м., кроком вічка 45х45 мм., три якоря для сіток, гумовий костюм зеленого кольору (штани, куртка), два дерев`яні весла, один дерев`яний підсак, дерев`яний човен, автомобіль марки ВАЗ 21099, з реєстраційним номером НОМЕР_1 гр. ОСОБА_9 та свіжовиловлена риба визнані речовими доказами у кримінальному провадженні.

Розглядаючи клопотання про накладення арешту на все майно, слідчий суддя у відповідності до положень ст.ст. 170, 173 КПК України не в повній мірі з`ясував усі обставини, які є достатніми підставами для арешту автомобіля та свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу.

Зокрема, слідчим суддею не було враховано, що в даному клопотанні відсутні докази, які свідчать, що автомобіль марки ВАЗ 21099, з реєстраційним номером НОМЕР_1 , власником якого є ОСОБА_7 , є предметом або доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення.

Крім того, відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона, обмеження користування або розпорядження майном може бути застосоване лише в разі доведеності існування обставин, які підтверджують, що незастосування таких заходів призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, передачі такого майна, проте, вказані обставини не підтверджені достатніми доказами.

Також є необґрунтованими посилання в клопотанні, що накладення арешту на майно, зокрема, на автомобіль, є необхідним з метою збереження речових доказів, оскільки, в порушення вимог КПК України, не доведена необхідність застосування саме такої забезпечувальної цілі кримінального провадження, як арешт автомобіля і не доведена наявність ризиків, передбачених ст.170 КПК України.

При таких обставинах, колегія суддів вважає, що накладення арешту на автомобіль, яке на праві власності належить ОСОБА_7 , без достатніх правових передумов для цього є порушенням майнового права особи, в чиїй власності перебуває вказаний транспортний засіб.

З огляду на наведене, апеляційний суд вважає, що ініціювання органом досудового розслідування питання про накладення арешту на вказане в клопотанні все майно, не відповідає положенням Конституції України, кримінального процесуального закону України та практиці Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ).

Згідно з Конституцією України та Законом України «Про міжнародні договори і угоди», чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України і підлягає застосуванню поряд з національним законодавством України.

До основних стандартів у сфері правового регулювання відносин власності належить Загальна декларація прав людини (1948 р.) та Європейська конвенція про захист прав людини та основних свобод (далі Конвенція), учасником яких є Україна.

Статтею 1 Протоколу №1 (1952 р.) до Конвенції встановлено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном, ніхто не може бути позбавлений свого майна, інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

Практика ЄСПЛ визначає, що стаття 1 Протоколу 1, яка спрямована на захист особи (юридичної особи) від будь-якого посягання держави на право володіти своїм майном, також зобов`язує державу вживати необхідні заходи, спрямовані на захист права власності (рішення по справі «Броньовський (Broniowski) проти Польші» від 22.06.2004р.).

У своїх висновках ЄСПЛ неодноразово нагадував, що перша та найважливіша вимога статті 1 Протоколу 1 полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним: друге речення п. 1 дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а п. 2 визначає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном шляхом введення в дію «законів». Більше того, верховенство права, один з фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей конвенції (рішення у справах «Амюр проти Франції», «Колишній король Греції та інші проти Греції» та «Малама проти Греції»).

Враховуючи вищенаведене, апеляційний суд дійшов висновку про те, що слідчим суддею не в повній мірі було дотримано вимог КПК України, в зв`язку з чим, необґрунтовано накладено арешт на автомобіль марки ВАЗ 21099 д.н.з НОМЕР_1 , власниею якого є ОСОБА_7 .

За таких обставин, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга ОСОБА_7 підлягає до задоволення, а ухвала слідчого судді від 16.06.2022 скасуванню в частині накладення арешту на автомобіль.

Керуючись ст. ст. 173, 174, 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, апеляційний суд, -

п о с т а н о в и в :

Поновити ОСОБА_7 строки на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 16 червня 2022 року.

Апеляційну скаргу, задовольнити.

Ухвалу слідчого судді Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 16 липня 2022 року скасувати в частині накладення арешту на автомобіль.

В задоволенні клопотання дізнавача сектору дізнання відділу поліції №1 Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області лейтенанта поліції ОСОБА_8 у кримінальному провадженні № 0000077 від 14.06.2022, в частині накладення арешту на автомобіль марки ВАЗ 21099, д.н.з НОМЕР_1 , власником якого є ОСОБА_7 , відмовити.

Повернути автомобіль марки ВАЗ 21099, д.н.з НОМЕР_1 , його власниці ОСОБА_7 .

В решті ухвалу слідчого судді Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 16 червня 2022 року залишити без змін.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення і оскарженню не підлягає.

Судді: