Справа №295/7233/22
УХВАЛА
Іменем України

03.08.2022 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду міста Житомира ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі клопотання ОСОБА_3 про часткове скасування арешту майна, -

В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді із указаним клопотанням, в обґрунтування вимог за яким зазначає, що 22.04.2022 року за адресою: АДРЕСА_1 під час дослідження автомобіля марки «Ford Fusion», без номерного знаку, сірого кольору, 2016 року випуску, який належить їй, встановлено, що ідентифікаційний номер двигуна автомобіля знищено саморобним способом. Відомості про вказану подію 23.04.2022 року було внесено до ЄРДР за №0000056 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України. Ухвалою слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 26.04.2022 року накладено арешт на вказаний транспортний засіб. За словами заявника, на даний час всі експертизи з вказаним автомобілем проведено та в утриманні транспортного засобу немає необхідності, хоч він і являється речовим доказом у кримінальному провадженні. Арешт автомобіля тягне за собою витрати його власнику. На переконання заявника, на даний час відпала необхідність у подальшому арешті майна в частині заборони користування, розпорядження, оскільки подальше утримання автомобіля не є співмірним з завданням кримінального провадження та призводить до порушення розумного балансу між приватно-правовим та публічно-правовим інтересом.

З огляду на викладене у клопотанні, ОСОБА_3 просить частково скасувати арешт та повернути автомобіль марки «Ford Fusion», без номерного знаку, сірого кольору, 2016 року випуску, власнику, залишивши арештованим двигун внутрішнього згорання.

Заявник ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду клопотання повідомлялася згідно з вимогами КПК України.

Старший дізнавач ОСОБА_4 в судове засідання не з`явилася, подала заяву про розгляд клопотання без її участі. Проти задоволення клопотання заперечує, так як ідентифікаційний номер двигуна автомобіля, який є предметом кримінального провадження та являється речовим доказом, змінено шляхом видалення первинного змісту номеру двигуна саморобним способом. На підтвердження своїх заперечень дізнавачем надано висновок експерта.

Вивчивши й дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Встановлено, що підрозділом дізнання відділу поліції №1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області здійснюється досудове розслідування за фактом знищення ідентифікаційного номера двигуна, із попередньою правовою кваліфікацією кримінального правопорушення за ст. 290 КК України.

В рамках указаного провадження слідчим суддею Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 від 26.04.2022 у справі №295/3616/22 постановлено ухвалу, якою накладено арешт на автомобіль «FORD FUSION» сірого кольору, номерний знак на якому відсутній, а також тимчасово позбавлено володільця майна ОСОБА_3 , проживаючу за адресою: АДРЕСА_2 , та інших користувачів, третіх осіб можливості користуватися та розпоряджатись вищевказаним майном.

За змістом частини 1 статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Підставою для накладення арешту на майно слідчим суддею зазначено те, що вказане вище рухоме майно є речовим доказом у кримінальному провадженні.

У свою чергу за змістом ст. 98, ч. 3 ст. 170 КПК України арешт може бути накладено на майно будь-якої фізичної або юридичної особи лише за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, тобто належить до матеріальних об`єктів, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України власник майна, який не був присутній при розгляді питання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням власника майна, якщо він доведе, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Судова практика Європейського суду з прав людини орієнтує на те, що будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар «Спорронг та Льоннрот проти Швеції». Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами , які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом (ч. 1 ст. 16 КПК України).

Як вбачається з висновку експерта Житомирського НДЕКЦ №СЕ-19/106-22/3393-КДТЗ від 13.05.2022 року ідентифікаційний номер двигуна наданого на дослідження автомобіля FORD FUSION, без реєстраційного номера, змінено шляхом видалення первинного змісту номеру двигуна саморобним способом.

На переконання слідчого судді, автомобіль марки FORD FUSION, без реєстраційного номера, та встановлений на ньому двигун нерозривно пов`язані між собою, а тому часткове скасування арешту з автомобіля може негативно позначитися на здійсненні досудового розслідування кримінального провадження.
З огляду на викладене, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність підстав для скасування арешту майна, оскільки досудове розслідування у кримінальному провадженні триває, беззаперечних доказів зникнення потреби у подальшому застосуванні цього заходу забезпечення кримінального провадження в ході розгляду клопотання встановлено не було, у зв`язку із чим слідчий суддя не вбачає підстав на даній стадії досудового розслідування скасовувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 26.04.2022 року.

З огляду на викладене, завдання кримінального провадження, завдання та мету арешту майна, керуючись ст.ст. 2, 16, 98, 170, 174 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:
У задоволенні клопотання відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення на ухвалу можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1