Справа № 686/3380/22
Провадження № 1-кс/686/1404/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 лютого 2022 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність дізнавача СД ВнП № 1 Хмельницького РУП щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про кримінальне правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду із скаргою на бездіяльність дізнавача СД ВнП № 1 Хмельницького РУП щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його заявою, в якій просив:

- визнати протиправною бездіяльність уповноваженої особи СД ВнП №1 Хмельницького РУП Хмельницької області, яка полягає у невнесенні відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, після отримання заяви про злочини, передбачені статтями 171, 345 та 347 КК України, вчинені особою ОСОБА_4 (реєстрація в ЖЕО за № 2504 від 31.01.2022року);

- зобов`язати слідчого (уповноважену особу) ОСОБА_5 СД ВнП №1 Хмельницького РУП Хмельницької області або уповноважену особу негайно виконати вимоги статті 214 КПК України та внести відомості до ЄРДР за заявою про вчинені злочини, передбачені статтями 171, 345 та 347 КК України (ЖЕО №2504 від 31.01.2022 року) упродовж 24 годин.

Скаргу обґрунтовує тим, що 31 січня 2022 року ним була складена заява про кримінальні злочини передбачені статтями 171, 345 та 347 КК України, вчинені особою-працівником Хмельницьктеплокомуненерго ОСОБА_4 .

Дану заяву зареєстровано в ЖЕО за № 2504 від 31 січня 2022 року.

Заявляючи про вчинені кримінальні злочини, передбачені статтями 171, 345 та 347 КК України, вчинені особою ОСОБА_4 просив дізнавача:

-прийняти заяву про вчинені кримінальні злочини, що мають ознаки, передбачені статтями 171 КК України (перешкоджання законній професійній діяльності журналіста); 345 КК України (щодо погроз або насильства щодо журналіста); 347 КК України (умисне знущання або пошкодження майна журналіста)

- внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань впродовж 24 годин після прийняття заяви про вчинені кримінальні злочини за вказаними в заяві попередніми кваліфікаціями;

- невідкладно розпочати досудове розслідування з підстави вчинення кримінальних злочинів, що мають ознаки складу злочину, передбачених статтями 171, 345 та 347 КК України, вчинені особою ОСОБА_4 , визнати його потерпілим;

- вручити пам`ятку про процесуальні права і обов`язки потерпілого;

- надати можливість повідомити додаткові свідчення в рамках відкритого кримінального провадження статтями 171, 345 та 347 КК України, вчинені особою ОСОБА_4 ,

- вручити документ, що підтверджує прийняття і реєстрацію заяви про вчинені кримінальні злочини, а також витяг з ЄРДР.

Однак заяву до ЄРДР внесено не було, оскільки начальник відповідного сектору дізнання не вбачав у заяві ознак будь-якого злочину.

Скаржник в судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд скарги у його відсутності.

Представник органу досудового розслідування, будучи належним чином повідомленим про дату та час розгляду скарги, у судове засідання не з`явився, однак згідно із ч. 3 ст. 306 КПК України це не є перешкодою для розгляду скарги.

Згідно із ч. 4 ст. 107 КПК України фіксація за допомогою технічних засобів під час розгляду скарги слідчим суддею не здійснювалась.

Відповідно до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом. Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті скарги у відсутність осіб, які не з`явились, на підставі наданих доказів.

Дослідивши матеріали справи, приходжу до висновку, що скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Із наданих копій матеріалів за заявою ОСОБА_3 слідує, що 31.01.2022 останній звернувся до ВнП № 1 Хмельницького РУП із заявою про вчинення кримінального правопорушення, яка була зареєстрована в ЖЕО 31.01.2022 за № 2504.

У протоколі прийняття заяви про кримінальне правопорушення виклав наступні обставини: 31.01.2022 близько 10 год. у приміщенні МКП «Хмельницьктеплокомуненерго» ОСОБА_4 , яка перебувала на посаді начальника загального відділу вирвала з його рук посвідчення журналіста і хотіла зайти в зачинене приміщення, доступ до якого обмежений. На вимогу віддати посвідчення відмовилася, тому заявник звернувся до працівників патрульної поліції, які знаходилися біля них. На їх вимогу ОСОБА_4 віддала посвідчення журналіста.

Від ОСОБА_4 у ході перевірки були відібрані пояснення, у яких остання вказала, що згідно п. 9 наказу МОЗ України від 30.11.2021 №2664 МКП «Хмельницьктеплокомуненегро» включено до Переліку до категорій працівників, які мають бути обов`язково щепленні. 28.01.2022 МКП «Хмельницьктеплокомуненерго» видано наказ № 19-к, згідно якого, 31.01.2022 відсторонено від роботи працівників, які не надали довідку або сертифікат про виконання профілактичного щеплення. 31.01.2022 о 09.00 на підприємство з`явились працівниці підприємства ОСОБА_6 та ОСОБА_7 з журналістами «ДОСТА» та вимагали надати документи про їх відсторонення. В присутності працівників поліції, заступника директора з охорони праці підприємства, юрисконсульта, ОСОБА_4 на очах журналіста хотіла ознайомитись з їхнім посвідченням, яке взяла в руки для ознайомлення та зняття копії. В той момент ОСОБА_8 почав кричати, що вона скоює напад на журналістів. Тоді, не відходячи з місця при відкритих дверях ОСОБА_4 повернула посвідчення та повернулась на робоче місце.

Згідно повідомлення №2010/121/122-2022 від 21.02.2022 заява ОСОБА_3 зареєстрована в ЄО 31.01.2022 № 2504, остаточне рішення не прийнято, триває перевірка.

Положеннями частини 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно з пунктом 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Генеральною прокуратурою України за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства.

До Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (ч. 5 ст. 214 КПК України).

Із цими приписами Кримінального процесуального закону кореспондуються викладені у п.2 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020 норми, згідно з якими відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

У своїй постанові від 16.05.2019 Верховний Суд у складі колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) вказав: «...положеннями ст. 3 КПК визначено, що кримінальне провадження це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується, серед іншого, закриттям кримінального провадження. Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.....».

Отже ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним з точки зору використання державних ресурсів.

На думку слідчого судді, заява ОСОБА_3 про вчинення начальником загального відділу МКП «Хмельницьктеплокомуненерго» ОСОБА_4 кримінальних правопорушень не містить конкретних фактичних даних, які б могли свідчити про можливе вчинення вказаною особою кримінальних правопорушень.

Так, п. 2 ч. 1 розділу ІІ «Порядок формування та ведення Реєстру» Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020 визначено, що відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Інформацією про кримінальне правопорушення є обставини та конкретні факти, викладені у заяві особи про вчинення кримінального правопорушення, які містять ознаки складу кримінального правопорушення та можуть бути перевірені у кримінально-процесуальному порядку. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Вказане слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні.

Реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Згідно із ч. 1 ст. 11 КК України кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Частина 1 статті 171 КК України встановлює відповідальність за незаконне вилучення зібраних, опрацьованих, підготовлених журналістом матеріалів і технічних засобів, якими він користується у зв`язку із своєю професійною діяльністю, незаконну відмову у доступі журналіста до інформації, незаконну заборону висвітлення окремих тем, показу окремих осіб, критики суб`єкта владних повноважень, а так само будь-яке інше умисне перешкоджання здійсненню журналістом законної професійної діяльності.

Згідно з приміткою до статті 345-1 КК під професійною діяльністю журналіста у статтях 171, 345-1, 347-1, 348-1 КК слід розуміти систематичну діяльність особи, пов`язану із збиранням, одержанням, створенням, поширенням, зберіганням або іншим використанням інформації з метою її поширення на невизначене коло осіб через друковані засоби масової інформації, телерадіоорганізації, інформаційні агентства, мережу Інтернет. Статус журналіста або його належність до засобу масової інформації підтверджується редакційним або службовим посвідченням чи іншим документом, виданим засобом масової інформації, його редакцією або професійною чи творчою спілкою журналістів.

Відповідно до висновку, що викладений у постанові ВС у справі № 214/4970/18 від 19 серпня 2020 року суб`єктивна сторона злочину характеризується прямим умислом і винний при цьому повинен усвідомлювати, що своїми діями перешкоджає законній діяльності журналіста, передбачає суспільно небезпечні наслідки таких дій і бажає їх вчинити.

З об`єктивної сторони перешкоджання здійсненню журналістом законної професійної діяльності є діянням, що неправомірно ускладнює або унеможливлює здійснення такої діяльності.

Перешкоджання законній професійній діяльності журналістів - це протиправне створення будь-яких перепон, обмежень, заборон щодо одержання, використання, поширення та зберігання інформації окремим журналістом (журналістами) чи засобом масової інформації.

Виходячи з викладеного, приходжу до висновку, що ОСОБА_3 у заяві про вчинення кримінальних правопорушень не викладено обставин, що свідчать про вчинення особою, на яку він вказує, кримінальних правопорушень. Намагання начальника загального відділу МКП «Хмельницьктеплокомуненерго» ОСОБА_4 ознайомитися із посвідченням журналіста жодним чином не свідчить про наявність в її діях складу злочину, який полягає перешкоджанню здійсненню журналістом законної професійної діяльності, оскільки не спрямоване на ускладнення або унеможливлення здійснення такої діяльності, створення перепон чи обмежень щодо одержання, використання, поширення та зберігання інформації, а обумовлене бажанням переконатися у статусі ОСОБА_3 як журналіста. Вказані дії не є кримінально-караними діяннями.

Відсутній у діях начальника загального відділу МКП «Хмельницьктеплокомуненерго» ОСОБА_4 і склад кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст. 345, 347 КК України, об`єктивна сторона яких полягає у погрозі вбивством, насильством або знищенням чи пошкодженням майна щодо працівника правоохоронного органу, а також щодо його близьких родичів у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків та умисному знищенні або пошкодженні майна, що належить працівникові правоохоронного органу, працівникові органу державної виконавчої служби, приватному виконавцю (у тому числі після звільнення з посади) чи їхнім близьким родичам, у зв`язку з виконанням службових обов`язків працівником правоохоронного органу або примусовим виконанням рішень державним виконавцем чи приватним виконавцем (у тому числі у минулому).

Так, основним безпосереднім об`єктом вказаних злочинів є нормальна діяльність правоохоронних органів, їх авторитет, а додатковим обов`язковим об`єктом - психічна недоторканність працівників правоохоронних органів або їх близьких родичів, їх здоров`я. Потерпілими від цих злочинів можуть бути лише працівники правоохоронних органів та їх близькі родичі, тоді як відомості про те, що ОСОБА_3 є працівником правоохоронного органу чи їх близьким родичем, а саме діяння було пов`язане з виконанням ним, як працівником вказаних органів, службових обов`язків, матеріали справи не містять.

Не містить заява ОСОБА_3 і жодних відомостей, які би дозволяли дійти до висновку, що ОСОБА_4 погрожувала йому вбивством, насильством або знищенням чи пошкодженням майна скаржника у зв`язку із здійсненням ним законної професійної діяльності; вчинила дії, пов`язані з умисним знищення або пошкодження майна ОСОБА_3 , його близьких родичів чи членів сім`ї у зв`язку із здійсненням цим журналістом законної професійної діяльності.

Отже, слідчий суддя приходить до висновку, що скаржником у заяві не викладено обставини, що свідчать про вчинення особою, на яку він вказує, кримінальних правопорушень.

У п. 29 рішення Європейського суду з прав людини в справі Павлюлінець проти України від 6 вересня 2005 року, суд висловив позицію, що право на порушення кримінальної справи проти третьої особи як таке не гарантується Конвенцією (Kubiszyn v. Poland, ухвала від 21 вересня 1999 року, заява N 37437/97).

З огляду на викладене, підстави для внесення відповідних відомостей до ЄРДР відсутні, а тому у задоволенні скарги слід відмовити.

Керуючись статтями 214, 303- 307, 309, 376 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність дізнавача СД ВнП № 1 Хмельницького РУП щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про кримінальне правопорушення відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя Хмельницького

міськрайонного суду ОСОБА_1