Провадження №1-кс/369/22/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
03.02.2022 року м. Київ

Слідчий суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_2 , який дії в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна, подане у кримінальному провадженні № 0004019 від 22.08.2019 року, -

ВСТАНОВИВ:
30.07.2021 року до слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області в порядку ст.174 КПК України звернувся адвокат ОСОБА_2 , який дії в інтересах ОСОБА_3 з клопотанням про скасування арешту майна, пославшись на те, що ухвалою слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області від 06.09.2019 року, в межах кримінального провадження № 0004019 від 22.08.2019 року, накладено арешт на земельну ділянку з кадастровим номером :01:002:5068 площею 0,2016 га, яка розташована за адресою: Київська область, Києво-Святошинський район, с. Гореничі, яка належить на праві приватної власності ОСОБА_3 . Зазначив, що ОСОБА_3 не є підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, тобто особою, яка вчинила суспільно небезпечне діяння чи фізичною або юридичною особою, яка в силу закону несе відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) таких осіб, тобто не є стороною кримінального провадження чи має якесь відношення до нього. Оскільки подальший арешт шляхом заборони розпорядження вказаним нерухомим майном, а саме земельною ділянкою, буде порушувати його право, як власника вказаного майна на володіння, користування та розпорядження даним нерухомим майном він змушений звернутися до суду для з клопотанням про скасування арешту майна. Крім того зазначене майно не є об`єктом заходів забезпечення кримінального провадження, а тому відсутня будь-яка об`єктивна необхідність в подальшому застосуванні заходів забезпечення у вигляді арешту на дану земельну ділянку. Просив суд скасувати арешт майна, яке було накладено ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 06.09.2019 року у справі № 369/11680/19 щодо земельної ділянки з кадастровим номером :01:002:5068 площею 0,2016 га, яка розташована за адресою: Київська область, Києво-Святошинський район, с. Гореничі, яка належить на праві приватної власності ОСОБА_3 ; зняти заборону державним органам та органам нотаріату здійснювати будь-які реєстраційні дії в тому числі і реєстрацію (перереєстрацію), пов`язану з відчуженням, зміною, поділом, заставою або іншого виду зміни власників земельної ділянки з кадастровим номером :01:002:5068 площею 0,2016 га, яка розташована за адресою: Київська область, Києво-Святошинський район, с. Гореничі.

Ухвалою слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області від 06.09.2019 року клопотання старшого слідчого СВ Києво-Святошинського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області капітана поліції ОСОБА_4 про арешт майна за матеріалами кримінального провадження № 0004019 від 22.08.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 361 КК України задоволено. Накладено решт на: земельну ділянку з кадастровим номером :01:002:5068 площею 0,2016 га, яка розташована за адресою: Київська область, Києво-Святошинський район, с. Гореничі, яка на праві приватної власності належить ОСОБА_3 .

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, прийшов до такого висновку.

У главі 10 КПК України «Заходи забезпечення кримінального провадження і підстави їх застосування» перелічено види заходів забезпечення кримінального провадження.

Так, відповідно до положень ст. 131 цього Кодексу арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, які застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Підстави та процедура розгляду клопотання про скасування арешту майна врегульовані нормою статті 174 КПК України, згідно положень якої підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Відповідно до положень ст. 132 КПК України клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого загального суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Зі змісту означеної норми випливає, що клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження чи їх скасування, в тому числі скасування арешту майна подається за правилами виключної підсудності за місцем розташування органу, яким проводиться досудове розслідування, а не за місцем накладення арешту на майно.

Згідно відповіді Києво-Святошинської окружної прокуратури від 27 жовтня 2021 року на запит суду про надання матеріалів кримінального провадження № 0004019 від 22.08.2019 року, Києво-Святошинською окружною прокуратурою не здійснюється процесуальне керівництво у кримінальному провадженні № 0004019 від 22.08.2019 року, а СВ Бучанським РУП ГУНП в Київській області досудове розслідування не проводиться.

Крім того, як вбачається з матеріалів справи, заявник до своїх додаткових пояснень від 05 січня 2022 року, долучає ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 07.10.2021 року (справа № 761/29070/21, провадження № 1-кс/761/16793/2021) якою клопотання адвоката ОСОБА_5 в інтересах СПС «Шевченківське» про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Херсонської області від 06.09.2019 року у кримінальному провадженні № 0004019, в якій зазначено, що досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0004019 від 22.08.2019 року проводиться ГУ НП в Київській області.

Відтак на цей час кримінальне провадження, в рамках якого подане дане клопотання, розслідується органом досудового розслідування, який знаходиться поза межами територіальної підсудності Києво-Святошинського районного суду Київської області.

Так, пунктом 1 частини 1 статі 34 КПК України визначено, що кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо до початку судового розгляду виявилося, що кримінальне провадження надійшло до суду з порушенням правил підсудності.

Підсудність - це сукупність юридичних властивостей кримінального провадження, на підставі яких кримінальний процесуальний закон визначає, в якому саме суді і в якому складі суддів має розглядатися і вирішуватися по суті справа. Підсудність виступає процесуальним інститутом, що має велике значення для належного відправлення правосуддя у кримінальному провадженні. Правила про підсудність випливають із основних засад судочинства, передбачених ст. 129 Конституції України, засад кримінального провадження, визначених у главі 2 КПК, а також засад організації судової влади, окреслених у розділі 1 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів». Вони безпосередньо ґрунтуються на принципах побудови системи судів загальної юрисдикції, встановлених ч. 1 ст. 17 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», а саме територіальності, спеціалізації та інстанційності. Порушення правил підсудності належить до істотних порушень вимог кримінального процесуального закону та тягне за собою скасування судового рішення.

Стаття 34 КПК України регулює порядок направлення кримінального провадження з одного суду до іншого тільки після надходження до суду обвинувального акту для розгляду по суті за правилами глави 27 та 28 КПК України.

Заяви, клопотання, скарги у кримінальних провадженнях на стадії досудового розслідування, які подані до суду (слідчим суддям) з порушенням правил підсудності, не вирішуються шляхом зміни підсудності судом та/або закриття судового провадження.

При цьому, ст. 34 КПК України не наділяє суди повноваженнями направляти такі заяви, клопотання, скарги для розгляду з одного суду першої інстанції до іншого.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо вона не підлягає розгляду в цьому суді.

Таким чином, оскільки питання направлення клопотань, скарг, поданих під час досудового розслідування за підсудністю, КПК України не передбачено, відтак, клопотання адвоката ОСОБА_2 , який дії в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна, подане у кримінальному провадженні № 0004019 від 22.08.2019 року слід повернути як таке, що не підлягає розгляду в цьому суді.

Відповідно до ч. 3 ст. 9 КПК України закони та інші нормативно-правові акти України, положення яких стосуються кримінального провадження, повинні відповідати цьому Кодексу. При здійсненні кримінального провадження не може застосовуватися закон, який суперечить цьому Кодексу.

Згідно ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу. Застосування аналогії процесуального закону, КПК України не передбачено.

За таких обставин, слідчий суддя приходить до висновку про повернення вказаного клопотання заявнику ОСОБА_3 .

Зважаючи на викладене, суд вбачає підстави для застосування аналогії закону, а саме: норми пункту 2 частини 2 статті 304 КПК України щодо повернення скарги, яка не підлягає розгляду в цьому суді.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст. 1-29, 34, 131-132, 170-174, 303-304, 369-372, 376 КПК України, суд

УХВАЛИВ :
Клопотання адвоката ОСОБА_2 , який дії в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна, подане у кримінальному провадженні № 0004019 від 22.08.2019 року повернути заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1