печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
15 червня 2022 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000042 від 21.01.2022,

В С Т А Н О В И В:
15.06.2022 до провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання прокурора відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначив наступне.

Першим слідчим відділом Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000042 від 21.01.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Процесуальне керівництво здійснюється Київською міською прокуратурою.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 займається ввезенням в Україну автомобілів із США та країн Євросоюзу, під замовлення. Після ввезення автомобіля на митну територію України ним забезпечується розмитнення та подальша реєстрація авто.

Так, у вересні 2021 року на митному пості «Столичний» Київської митниці Держмитслужби розмитнено Mercedes G63, після чого авто передано замовнику.

У подальшому, приблизно наприкінці листопада 2021 року через митний пункт пропуску «Ягодин» ввезено автомобіль BMW Х5 2021 року випуску (номер кузова НОМЕР_1 ) та переміщено на митний пост «Столичний» ІНФОРМАЦІЯ_1 для подальшого розмитнення. До митної декларації долучено нотаріальну довіреність замовника, сертифікат відповідності, висновок експерта, рахунок-фактуру, який підтверджує вартість автомобіля, договір купівлі-продажу, реєстраційний документ на авто (технічний паспорт), документ, який підтверджує факт зняття машини з обліку в країні реєстрації, документ, який підтверджує екологічний стандарт транспортного засобу, квитанцію про сплату митних платежів та інші документи.

Проте, тривалий час службовими особами митного посту оформлення автомобіля не проводилось, у зв`язку з чим ОСОБА_4 звернувся до начальника митного посту «Столичний» ОСОБА_5 .

У ході розмови останній повідомив, що не оформить BMW Х5, оскільки авто люксове та у потрібно буде сплатити необхідну суму у вигляді неправомірної вигоди та разом із цим сплатити всі офіційні платежі за авто. Також він повідомив, що автомобіль Mercedes G63, який був розмитнений раніше, оформлений з порушеннями, та за нього потрібно буде надати неправомірну вигоду, в інакшому випадку на автомобіль може бути складений протокол про порушення митних правил з подальшою його конфіскацією.

У ході спілкування начальник митного посту «Столичний» Київської митниці Держмитслужби обговорював з ОСОБА_4 питання митного оформлення автомобілів за заниженою вартістю у майбутньому.

Крім того ОСОБА_5 повідомив, що на даний час автомобіль BMW Х5 перебуває у компетенції Київської митниці Держмитслужби. При цьому, повернути автомобіль можливо лише за умови надання 100 тисяч доларів США керівнику Київської митниці Держмитслужби або в судовому порядку.

З матеріалів досудового розслідування вбачається, що автомобіль BMW Х5 2021 року випуску (номер кузова НОМЕР_1 ) перебуває в зоні митного контролю, на території Київської митниці Держмитслужби, за адресою: м. Київ, бульвар Вацлава Гавела, буд. 8А.

08.06.2022 в ході огляду транспортного засобу BMW Х5 2021 року випуску (номер кузова НОМЕР_1 ), проведеного на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 24.05.2022, оглянуто та вилучено вищевказаний транспортний засіб.

08.06.2022 на підставі постанови про визнання предметів речовим доказом старшим слідчим ТУ ДБР у м. Києві ОСОБА_6 визнано ТЗ BMW Х5 2021 року випуску (номер кузова НОМЕР_1 ) речовим доказом та передано його на відповідальне зберігання старшому державному інспектору Київської митниці ОСОБА_7 .

Прокурор у клопотанні зазначає, що метою накладення арешту на вказаний транспортний засіб є забезпечення збереження речових доказів та можливої конфіскації майна, що визначено пунктами 1, 2, 3 ч. 2 ст. 170 КПК України.

В судове засідання прокурор не з`явився, про місце і час розгляду клопотання повідомлений належним чином. Прокурор подав до суду заяву про розгляд вказаного клопотання у відсутність сторони обвинувачення, клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання у відсутність осіб, які не з`явились.

Вивчивши клопотання та долучені до нього матеріали кримінального провадження, приходжу до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (ч. 2 ст. 131 КПК України).

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Під час судового розгляду клопотання слідчим суддею встановлено, що Першим слідчим відділом Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000042 від 21.01.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

08.06.2022 в ході огляду транспортного засобу BMW Х5 2021 року випуску (номер кузова НОМЕР_1 ), проведеного на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 24.05.2022, оглянуто та вилучено вищевказаний транспортний засіб.

08.06.2022 на підставі постанови про визнання предметів речовим доказом старшим слідчим ТУ ДБР у м. Києві ОСОБА_6 визнано ТЗ BMW Х5 2021 року випуску (номер кузова НОМЕР_1 ) речовим доказом та передано його на відповідальне зберігання старшому державному інспектору Київської митниці ОСОБА_7 .

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Як вбачається з частини 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

З урахуванням наведеного, слідчий суддя дійшов висновку про задоволення клопотання прокурора та накладення арешту на вилучене в ході проведення огляду майно, оскільки вилучене майно відповідає критеріям, передбаченим ст. 98, ч. 2 ст. 167 КПК України, містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, визнано речовим доказом у кримінальному провадженні та метою такого арешту є забезпечення зберігання речових доказів.

З урахуванням наведеного та керуючись ст. 98, 167, 170-173, 175, 309, 372, 392, 532 КПК України,-

У Х В А Л И В :
Клопотання задовольнити.

Накласти арешт із забороною розпорядження та/або користування майном, а саме на:

- транспортний засіб марки BMW Х5 2021 року випуску (номер кузова НОМЕР_1 ).

Ухвала підлягає негайному виконанню прокурором/слідчим у кримінальному провадженні № 0000042 від 21.01.2022.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1