У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 серпня 2022 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши скаргу ОСОБА_3 на постанову слідчого п`ятого слідчого віддіду (із дислокацією у м. Ужгороді) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Львові ОСОБА_4 від 24.12.2021 року про закриття кримінального провадження № 0000179 від 25.06.2015 року, за ознаками кримінальних правопорушень передбачених ч.1 ст. 364, ч.1 ст. 365, ч.1 ст. 358, ч.4 ст. 358, ч.1 ст. 366, ч.1 ст. 384, ч.1 ст. 375, ч.1 ст. 194 КК України

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області зі скаргою на постанову слідчого п`ятого слідчого віддіду (із дислокацією у м. Ужгороді) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Львові ОСОБА_4 від 24.12.2021 року про закриття кримінального провадження № 0000179 від 25.06.2015 року, за ознаками кримінальних правопорушень передбачених ч.1 ст. 364, ч.1 ст. 365, ч.1 ст. 358, ч.4 ст. 358, ч.1 ст. 366, ч.1 ст. 384, ч.1 ст. 375, ч.1 ст. 194 КК України.
Дана справа неодноразово призначалася до судового розгляду, а саме: 07.02.2022 року, 21.03.2022 року, 13.05.2022 року, 15.06.2022 року, 05.07.2022 року, 18.07.2022 року, 30.08.2022 року.
Однак, ОСОБА_3 в судові засідання, всупереч вимогам ч.3 ст.306 КПК України, жодного разу не з"явився, хоча про час та місце розгляду скарги повідомлявся належним чином. Окрім того відомості про дату та час розгляду справи містяться на Судовій владі Україні на офіційній сторінці Ужгородського міськрайонного суду за посиланням: ІНФОРМАЦІЯ_1 .
11.05.2022 року на адресу суду від ОСОБА_3 надійшла заява про проведення розгляду скарги із застосуванням відеоконференцзв"язку за його участі у Міжгірському районному суді після закінчення воєнного стану у зв`язку з неможливістю прибути на розгляд та відсутності наразі за місцем проживання.
Ознайомившись з матеріали скарги, слідчий суддя доходить наступного.
Відповідно до Глави ІІІ КПК України особи, які беруть участь у кримінальному провадженні, зобов`язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.
Згідно з ч.3 ст.306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.
Поважними причинами неприбуття особи на виклик (ст. 138 КПК України) є обмеження свободи пересування внаслідок дії закону або судового рішення; обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини); відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження, подорожі тощо; тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад; смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю; несвоєчасне одержання повістки про виклик; інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють з`явлення особи на виклик, що підлягає з`ясуванню у судовому засіданні.
Незважаючи на неодноразові виклики особи, яка подала скаргу в судове засідання, шляхом направлення судових повісток, ОСОБА_3 в судові засідання не з`являється, доказів поважності неявки в судове засідання не надає.
Згідно з положеннями ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.
Знаходження матеріалів справи в першій інстанції порушує розумні строки розгляду справи. Слідчим суддею були вжито всіх заходів щодо належного повідомлення особи, яка подала скаргу, про необхідність прибути в судові засідання відповідно до вимог процесуального законодавства.
Як зазначив Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С.А. проти Іспанії» заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
Обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів (рішення Європейського суду з прав людини від 04 жовтня 2001 року у справі «Тойшлер проти Германії» (Тeuschler v. Germany).
Неявка в судове засідання скаржника, який належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, та явка якого відповідно до приписів кримінального процесуального закону є обов`язковою, дає підстави стверджувати про неналежне здійснення своїх процесуальних прав і виконання процесуальних обов`язків.
Відповідно до ч.6 ст.9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.
Згідно пункту 7 Узагальнень Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування» №9-49/0/4-17 від 12.01.2017 року у контексті вирішення питання про дії суду в разі відсутності скаржника, який заявив клопотання про розгляд скарги без його участі, а також належним чином повідомленого скаржника, який не з`явився на такий розгляд, слід зважати на те, що слідчим суддям доцільно у таких випадках залишати скаргу без розгляду. У випадку залишення скарги без розгляду скаржник буде мати право повторно звернутися з такою в суд.
Поряд з цим, заява ОСОБА_3 про проведення розгляду скарги із застосуванням відеоконференцзв"язку за його участі у Міжгірському районному суді після закінчення воєнного стану у зв"язку з неможливістю прибути на розгляд та відсутності наразі за місцем проживання до задоволення не підлягає , оскільки призводить до невиправданого затягування розгляду справи.
Виходячи з вищенаведеного, оскільки, ОСОБА_3 належним чином неодноразово був повідомлений про час та місце розгляду скарги, однак в судове засідання не з"явився, доводи викладені у скарзі не підтримав, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для залишення скарги без розгляду.
У випадку залишення скарги без розгляду заявник буде мати право повторно звернутися з такою заявою до суду.
Зазначену практику визнав вірною ВССУ в узагальненні «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування» від 12.01.2017 року. Такий підхід відповідає вимогам ч.3 ст.306 КПК України.
Керуючись ст.ст. 9, 22, 138, 306,309 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:
Скаргу ОСОБА_3 на постанову слідчого п`ятого слідчого віддіду (із дислокацією у м. Ужгороді) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Львові ОСОБА_4 від 24.12.2021 року про закриття кримінального провадження № 0000179 від 25.06.2015 року, за ознаками кримінальних правопорушень передбачених ч.1 ст. 364, ч.1 ст. 365, ч.1 ст. 358, ч.4 ст. 358, ч.1 ст. 366, ч.1 ст. 384, ч.1 ст. 375, ч.1 ст. 194 КК України залишити без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду ОСОБА_1