У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 вересня 2022 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_3, при секретарі ОСОБА_4, за участю прокурора ОСОБА_5, слідчої ОСОБА_6, підозрюваної ОСОБА_1 , захисника ОСОБА_7, розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві клопотання слідчої СВ ГУ НП в Київській області ОСОБА_6, поданого у кримінальному провадженні № 0000180 від 27 червня 2022 року, про тримання під вартою відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 149 КК України

У С Т А Н О В И В:

У провадженні ГУ НП в Київській області знаходяться матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000180 від 27 червня 2022 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 149 КК України.

12 вересня 2022 року о 19 год. 23 хв. ОСОБА_1 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

13 вересня 2022 року ОСОБА_1 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 149 КК України, у якому зазначено, що в серпні 2022 року, більш точний час в ході досудового розслідування не встановлено, але не пізніше 12.09.2022, ОСОБА_1 , маючи умисел направлений на вербування та переміщення людини, з метою її сексуальної експлуатації з корисливих мотивів, діючи за попередньою змовою з невстановленими досудовим розслідуванням особами, використовуючи створений нею обліковий запис в призначеному для обміну повідомленнями в мережі «Інтернет» мобільному додатку «Telegram», що закріплений за абонентськими номерами НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , розмістила у публічно-доступній групі, створеній у вказаному мобільному додатку повідомлення з пропозицією високооплачуваної роботи за кордоном.

В подальшому, в вересні 2022 року, більш точний час в ході досудового розслідування не встановлено, але не пізніше 12.09.2022, ОСОБА_1 , продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел, направлений на вербування та переміщення людини, з метою її сексуальної експлуатації, з корисливих мотивів, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, використовуючи створений обліковий запис в призначеному для обміну повідомленнями в мережі «Інтернет» в мобільному додатку «Whatsapp», що закріплений за абонентськими номерами НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , в ході листування з потерпілою ОСОБА_2 , яка ознайомилася зі змістом згаданого вище оголошення та не була обізнана про злочинні наміри ОСОБА_1 , здійснюючи на останню психологічний вплив у формі переконання схилила ОСОБА_2 , котра перебувала в уразливому стані, який виник внаслідок збігу складних життєвих обставин, а саме, значного погіршення матеріального становища через відсутність постійного джерела доходів, надавати сексуальні послуги на визначених нею умовах, за матеріальну винагороду.

Згідно висунутих ОСОБА_1 умов потерпіла ОСОБА_2 повинна була прибути до визначеного ОСОБА_1 готелю в м. Стамбул, Республіки Туреччина, надавати послуги сексуального характеру за грошову винагороду від клієнтів.

Достовірно розуміючи, що ОСОБА_2 , погодилася на вказані умови, перебуваючи в уразливому стані, який обмежує її здатність усвідомлювати свої дії та керувати ними, приймати за своєю волею самостійні рішення,

ОСОБА_1 вчинивши зазначені дії з використанням такого стану потерпілої, вчинила її вербування з метою подальшої експлуатації.

Прокурор та слідча у судовому засіданні клопотання підтримали в повному обсязі та просили його задовольнити з підстав у ньому наведених.

Підозрювана ОСОБА_1 та її захисник адвокат ОСОБА_7 заперечували проти клопотання та застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на необґрунтованість висунутої ОСОБА_1 підозри, оскільки вона вказаних дій не вчиняла, а тому просили відмовити у задоволенні клопотання у повному обсязі.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали справи, вислухавши прокурора, захисника та підозрювану приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню виходячи з наступних підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, вважати, що підозрюваний, може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Суд враховує вимоги ст. 177 КПК України, а саме те, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Згідно ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється - є однією з обставин, що враховуються при обранні запобіжного заходу.

Також суд враховує вимоги ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, фактичні обставини справи, особу підозрюваного та характер висунутого обвинувачення, тяжкість можливого покарання в їх взаємозв`язку з можливими ризиками у справі.

Дослідивши надані матеріали слідчий суддя бере до уваги документи, що підтверджують причетність ОСОБА_1 до злочинної діяльності, яка полягає у вербуванні та переміщенні людини, з метою її сексуальної експлуатації з корисливих мотивів, діючи за попередньою змовою з невстановленими досудовим розслідуванням особами.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року № 3477-IV, передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

В рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук та Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Вказана позиція відображена, зокрема й в рішенні Суду від 30 серпня 1990 року у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства».

У матеріалах клопотання достатньо наявних даних, які указують на факти, що ОСОБА_1 могла вчинити вказане правопорушення і такі є переконливим для суду.

Оскільки на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду по суті, а саме питань, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, то слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів лише визначає, що причетність ОСОБА_1 до вчинення кримінального правопорушення, підозра у якому їй повідомлена, є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї такого обмежувального заходу, як тримання під вартою.

На стадії досудового розслідування слідчий суддя наділений лише повноваженнями на перевірку обґрунтованості підозри, яка за своїм змістом до процедури висунення обвинувачення в порядку, передбаченому КПК України, на стадії досудового розслідування є обґрунтованим припущенням про вчинення особою кримінального правопорушення, повідомлення про яке складається на певному етапі досудового розслідування, коли є підстави для формулювання підозри (ч. 1 ст. 276 КПК України). Повідомлення про підозру персоніфікує кримінальне провадження, є юридичним фактом, що породжує виникнення кримінальних процесуальних правовідносин, та етапом, з якого починає реалізовуватися кримінальна відповідальність.

З наведених обставин, проводячи оцінку наданих суду матеріалів, доводів учасників процесу, слідчий суддя вважає, що підозра є обґрунтованою, і доводи сторони захисту такої обґрунтованості не спростовують.

При вирішенні питання про ризики, слідчий суддя враховує те, що ОСОБА_1 інкримінується вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 149 КК України, тобто остання підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який санкцією статті передбачене покарання у виді позбавлення волі від 5 до 12 років, тому, з урахуванням її характеризуючих обставин слідчий суддя вважає, що застосувавши до ОСОБА_1 більш м`який запобіжний захід, вона може вчинити спроби щодо переховування від органів досудового розслідування та/або суду.

Також ґрунтуються на матеріалах клопотання і доводи сторони обвинувачення про наявність ризику незаконного впливу на свідків у даному кримінальному провадженні, з метою безпідставної зміни, або відмови їх від раніше наданих показань, оскільки на даний час досудове розслідування у даному кримінальному провадженні перебуває на початковій стадії, а відтак ОСОБА_1 може незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні.

Слідчий суддя також вважає, про високу ймовірність існування ризику того, що ОСОБА_1 може перешкоджати досудовому розслідуванню іншим чином.

Відтак, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати відносно підозрюваної ОСОБА_1 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 58 днів, в межах строку досудового розслідування.

Так, вимогами ч. 4 ст. 183 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування;

В той же час, з урахуванням обставин вчинення кримінального правопорушення та конкретної ролі ОСОБА_1 в інкримінованих їй діях, слідчий суддя вважає за можливе визначити підозрюваній розмір застави у визначених КПК України розмірах.

Крім того, у відповідності до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Згідно п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Тому, з урахуванням обставин кримінального провадження, особи підозрюваної, її майнового стану, вважаю за необхідне визначити розмір застави у вигляді 100 (ста) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 248100 гривень.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 183 КПК України, суддя

У Х В А Л И В:

Застосувати щодо підозрюваної ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, яка народилася у м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 58 (п`ятдесят вісім) днів, в межах строків досудового розслідування, тобто до 12 листопада 2022 року, включно.

Визначити розмір застави у вигляді 100 (ста) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 248100 (двісті сорок вісім тисяч сто) гривень, у разі внесення якої звільнити ОСОБА_1 з-під варти, та покласти на підозрювану ОСОБА_1 обов`язки, передбачені ст.194 КПК України, а саме:

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду за кожною вимогою;

- не відлучатися за межі населеного пункту, де вона проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_1 що в разі не виконання покладених на неї обов`язків, до неї може бути застосовано більш жорсткий запобіжний захід і накладено грошове стягнення.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, її захисником протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_3