Справа № 202/2923/22
Провадження № 1-кс/202/3074/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 липня 2022 року м. Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , потерпілої ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Індустріального районного суду міста Дніпропетровська клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та додані до клопотання матеріали, подане в рамках кримінального провадження, внесеного 18.06.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000282 у відношенні:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпропетровськ, українця, громадянина України, маючого повну загальну середню освіту, офіційно працевлаштованого на посаді охоронця в ТОВ «Юкон», неодруженого, малолітніх та неповнолітніх дітей на утриманні не маючого, групи інвалідності не має, на обліках у лікарів нарколога та психіатра не перебуває, статусу учасника бойових дій та державних нагород не має, депутатом не являється, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, -
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286-1 КК України, -
ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Індустріального районного суду міста Дніпропетровська надійшло зазначене клопотання, в обґрунтування якого адвокат посилається на те, що у провадженні СУ ГУ НП в Дніпропетровській області перебуває кримінальне провадження, внесене 18.06.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000282 за підозрою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286-1 КК України.
20.06.2022 ухвалю слідчого судді Індустріального районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 у відношенні ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів по 16.08.2022 включно без внесення застави. Ухвалою слідчого Індустріального районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 від 28.06.2022 виправлено описку, допущену у резолютивній частині ухвали від 20.06.2022 та додано текст наступного змісту: «після абзацу другого встановити ОСОБА_5 заставу у розмірі 80 (вісімдесяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб що складає 198 480 гривень 00 копійок.
На сьогоднішній день потерпілий в ДТП ОСОБА_7 від отриманих травм помер в лікарні. Підозрюваний ОСОБА_5 щиро кається у скоєному та визнає свою провину у смерті батька та вчиненні необережного кримінального правопорушення, що нівелює ризик переховуватись від органів досудового розслідування та суду.
Крім того, у судовому засіданні від 20.06.2022 не враховано, що ОСОБА_5 має на утриманні матір похилого віку з вадами здоров`я ОСОБА_4 , 1955 року народження, яка за станом здоров`я потребує часткової сторонньої допомоги, особливо враховуючи втрату чоловіка.
Відповідно до медичної довідки ТОВ «МЦ» Клініка сімейної медицини від 13.07.2022встановлено. що ОСОБА_4 має низький зір на два ока та діагноз: ускладнена міопія високого ступеня ОД та ОS, Деструкція скловидного тіла на два ока, початкова катаракта, Макулодистрофія.
ОСОБА_5 громадянин України, має повну загальну середню освіту, неодружений, малолітніх та неповнолітніх дітей на утриманні не має, групи інвалідності не має, на обліках у лікарів нарколога та психіатра не перебуває, статусу учасника бойових дій та державних нагород не має, депутатом не являється, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , має позитивні відгуки за місцем мешкання та роботи має на утриманні матір похилого віку з вадами здоров`я ОСОБА_4 , 1955 року народження, раніше не судимий.
Крім того, батько підозрюваного ОСОБА_7 був діабетиком та мав ІІ групу інвалідності. 18.06.2022 йому стало зле, тому ОСОБА_5 був вимушений сісти за кермо, намагаючись врятувати батька.
На підставі ч.1 ст.201 КПК України, де закріплено, що підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, мають право подати клопотання про зміну запобіжного заходу, захисника підозрюваного ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 звернувся до суду з даним клопотанням, в якому просить змінити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 на особисте зобов`язання.

У судовому засіданні захисник підтримав клопотання та доводи викладені в ньому, зазначивши, що на цей час відпали ризики, що були підставою для обрання запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , оскільки ОСОБА_5 щиро кається у вчиненому кримінальному правопорушенні, має задовільну постійне місце роботи та мешкання, а його мати потребує часткового догляду. Просив клопотання задовольнити та змінити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 на особисте зобов`язання.
Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав думку захисника, просив клопотання задовольнити.
Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання та пояснила, що ризики, встановлені судом при обранні ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не тільки не змінилися, але, навпаки, збільшились, оскільки 21.06.2022 ОСОБА_7 від отриманих від отриманих травм помер в лікарні, у зв`язку із чим 27.07.2022 ОСОБА_5 повідомлено про зміну раніше повідомленої 19.06.2022 підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.286-1 КК України. Крім того, ОСОБА_5 раніше притягувався до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.130 КУпАП та позбавлений права керування транспортними засобами.
Потерпіла ОСОБА_4 в судовому засіданні повідомила, що ОСОБА_5 є її сином, більше дітей не має, без допомоги сина самостійно справитись не може через те,що має тяжкий стан здоров`я через вади зору, оскільки раніше працювала хіміком-аналітиком. Її син завжди всім допомагав всі. З огляду на викладене просила суд клопотання задовольнити.

Заслухавши доводи захисника, підозрюваного та прокурора, дослідивши матеріали додані до клопотання та матеріали досудового розслідування, якими сторони обґрунтовують свої вимоги, слідчий суддя дійшов наступного.
Метою застосування запобіжних заходів відповідно до ч.1 ст.177 КПК України є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганню спробам:1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3)незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому він підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Згідно до ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріали зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі вагомість наявних доказів вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні даного кримінального правопорушення, а також наявність доказів, яким обґрунтовуються відповідні обставини.
Відповідно до приписів ч. 1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.
20.06.2022 ухвалю слідчого судді Індустріального районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 задоволено клопотання слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_8 , погоджене прокурором Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_3 та застосовано у відношенні підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів по 16.08.2022 включно без внесення застави. Ухвалою слідчого Індустріального районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 від 28.06.2022 виправлено описку, допущену у резолютивній частині ухвали від 20.06.2022 та додано текст наступного змісту: «після абзацу другого встановити ОСОБА_5 заставу у розмірі 80 (вісімдесяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб що складає 198 480 гривень 00 копійок.
Оцінюючи клопотання адвоката, суд приймає лише до уваги той факт, що в передбаченому законом порядку, судом встановленим законом, надані відповідні висновки наявність обґрунтованої підозри та вагомість доказів саме для застосування запобіжного заходу, оскільки такі категорії, на відміну від ризиків, є незмінними протягом всього строку розгляду кримінального провадження.
Вирішуючи питання наявності достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а також недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, суд виходить з такого.
Відповідно до ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно з ч.5 ст.9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Клішин проти України», наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами. Як зазначено в п. 111-112 Рішення ЄСПЛ «Белеветський проти Росії» - обмеження розгляду клопотання про обрання, продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою лише переліком законодавчих (стандартних) підстав для його застосування без встановлення їх наявності та обґрунтованості до конкретної особи є порушенням п. 4 ст. 5 Конвенції.
Як зазначено в Рішенні ЄСПЛ «Александер Макаров проти Росії» національні органи влади зобов`язані проаналізувати особисті обставини особи докладніше та навести на користь тримання її під вартою конкретні підстави, підкріплені встановленими в судовому засіданні доказами.
Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справі «Феррарі - Браво проти Італії» не можна ставити питання про те, що арешт є виправданим лише тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, оскільки це є завданням органів досудового розслідування (попереднього слідства).
У рішенні по справі «W проти Швейцарії» від 26.01.1993 Європейський суд з прав людини вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства.
Слідчий суддя погоджується із доводами прокурора та вважає, що надані ним у судовому засіданні докази в своїй сукупності свідчать про те, що ризики, визначені в ухвалі слідчого судді Індустріального районного суду міста Дніпропетровська від 20.06.2022 не зменшились, а навпаки стали більш значущими, та продовжують існувати з огляду на наступне:
- 21.06.2022 батько підозрюваного ОСОБА_5 - ОСОБА_7 від отриманих травм помер в лікарні, що підтверджується наданим у судовому засіданні свідоцтвом про смерть (а.с. 11);
- 27.07.2022 ОСОБА_5 повідомлено про зміну раніше повідомленої 19.06.2022 підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.286-1 КК України, а саме порушенні правил безпеки дорожнього руху особою, яка керує транспортними засобами у стані алкогольного сп`яніння, що спричинили смерть потерпілого ОСОБА_7 , тобто у вчиненні злочину, за який передбачено більш жорстке покарання (а.с. 16-17);
- відповідно до постанови Ленінського районного суду міста Дніпропетровська від 14.03.2022 ОСОБА_5 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст.130 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в дохід держави в розмірі 600 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 10 200 гривень з позбавленням права керування транспортними засобами на строк 1 рік (а.с. 18). Станом на 26.07.2022 ОСОБА_5 не склав іспит в ТСЦ МВС у зв`язку із позбавленням права на керування транспортними засобами після 14.02.2019 (а.с.19).
Отже, слідчий суддя приходить до висновку, що ОСОБА_5 на шлях виправлення не став та знову підозрюється у вчиненні правопорушення, пов`язаного із порушенням правил безпеки дорожнього руху у стані алкогольного сп`яніння, що спричинило смерть потерпілого, тому ризик передбачений п. 5 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме вчинити інше аналогічне кримінальне правопорушення у сфері безпеки дорожнього руху не зменшився та продовжує існувати.
При цьому захисник взагалі не враховує існування цього ризику у своєму клопотанні.
Враховуючи , що підозрюваному повідомлено про зміну раніше повідомленої 19.06.2022 підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.286-1 КК України, а саме порушенні правил безпеки дорожнього руху особою, яка керує транспортними засобами у стані алкогольного сп`яніння, що спричинили смерть потерпілого ОСОБА_7 ризик переховування від органів досудового розслідування та суду не тільки не зменшився, але й став більш ймовірним, про що свідчать тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286-1 КК України, який відповідно до ст. 12 КК України, відноситься до категорії тяжких злочинів та за який передбачена відповідальність у виді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права керувати транспортними засобами на строк від п`яти до десяти років; зухвалість інкримінованого злочину, який вчинено у стані алкогольного сп`яніння та в умовах воєнного стану, суспільну небезпеку та характер вчиненого ним кримінального правопорушення, який пов`язаний із порушенням правил дорожнього руху та спричинив тяжкі наслідки у вигляді смерті потерпілого, що може свідчити про намір підозрюваного у будь-який спосіб уникнути кримінальної відповідальності.
На підставі досліджених матеріалів, оцінивши в сукупності всі обставини, зазначені у ч. 1 ст. 178 КПК України, суд, враховує вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним ОСОБА_5 кримінального правопорушення, які, встановлені судом, визначеним законом 20.06.2022 при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у виді триманні під вартою, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим в інкримінованому кримінальному правопорушенні, особу підозрюваного, його вік, стан здоров`я, а також те, що він працює, не одружений, не має на утриманні неповнолітніх чи малолітніх дітей, раніше не судимий, неодноразово притягався до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративних правопорушень у сфері дорожнього руху, має на утриманні матір похилого віку з вадами здоров`я ОСОБА_4 , 1955 року народження, враховуючи доводи сторони захисту, викладені на користь підозрюваного ОСОБА_5 суд вважає, що у даному випадку ці доводи не перевищують суспільного інтересу у справі, який полягає у повному та неупередженому досудовому та судовому розслідуванні кримінального провадження у встановлені законом строки, а також забезпечення запобіганню процесуальних ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.
Суд вважає, що сторона захисту довела наявність соціальних зав`язків підозрюваного, який позитивно характеризується за місцем роботи та мешкання та має на утриманні матір похилого віку з вадами здоров`я ОСОБА_4 , 1955 року народження, яка потребує часткової сторонньої допомоги, але вважає, що цих підстав замало для зміни йому запобіжного заходу.
При вирішенні клопотання сторони захисту про зміну запобіжного заходу, суд виходить з інтересів стабільного надійного існування та життєдіяльності нації, збереження її фізичного і морального здоров`я та необхідності уникнення ризиків, визначених ст. 177 КПК України, а тому, оцінюючи в сукупності всі обставини, відповідно до ч. 1 ст. 178 КПК України, суд вважає, що застосування до підозрюваного іншого забіжного заходу на даній стадії процесу не забезпечить його належної процесуальної поведінки, у зв`язку з чим вважає недоцільним застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, оскільки більш м`який запобіжний захід не може бути достатнім для запобігання встановленим ризикам та забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.
Керуючись ст.ст.110,131,132,176-178, 183,186,193,194,196,197,369-372 КПК України, слідчий суддя, -
УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотанні захисника підозрюваного ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, подане в рамках кримінального провадження 18.06.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000282 у відношенні ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 відмовити у повному обсязі за необґрунтованістю.
На ухвалу може бути подана апеляція безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1