У Х В А Л А
іменем України

18 серпня 2022 року м. Зміїв

Слідчий суддя Зміївського районного суду Харківської області ОСОБА_1

за участю: секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,
прокурора - ОСОБА_3 ,
слідчого - ОСОБА_4 ,
підозрюваного - ОСОБА_5 ,
захисника - ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого СВ відділу поліції № 2 Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором Зміївського відділу Чугуївської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу - тримання під вартою у відношенні ОСОБА_5 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в сел. Комсомольське Зміївського району Харківської області, є громадянином України, має середньо-спеціальну освіту, не одружений, не працює, зареєстрований в АДРЕСА_1 , фактично проживає в АДРЕСА_2 , вважається таким, що не має судимості відповідно до статті 89 Кримінального кодексу України,

якому вручено письмове повідомлення про підозру у кримінальному правопорушенні, передбаченому частиною 2 статті 121 Кримінального кодексу України,

у с т а н о в и в :

18.08.2022 старший слідчий СВ відділу поліції № 2 Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 , у провадженні якого знаходяться матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000223 від 17.08.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 121 Кримінального кодексу України, звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу - тримання під вартою у відношенні підозрюваного ОСОБА_5 .
На обґрунтування клопотання зазначено, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 121 Кримінального кодексу України, за наступних обставин:
14.08.2022 близько 17:00 години ОСОБА_5 перебував в приміщенні квартири АДРЕСА_3 разом із своєю матір`ю ОСОБА_7 та її співмешканцем ОСОБА_8 , де спільно вживали алкогольні напої.
Під час вживання спиртних напоїв між ОСОБА_5 та ОСОБА_8 виникла сварка на ґрунті раптово виниклих особистих неприязних відносин, під час якої у ОСОБА_5 виник умисел, направлений на протиправне заподіяння ОСОБА_8 тілесних ушкоджень.
Того ж дня та часу, реалізуючи зазначений умисел, ОСОБА_5 будучи в стані алкогольного сп`яніння, перебуваючи в приміщенні спальної кімнати зазначеної вище квартири, діючи умисно, суб`єктивно усвідомлюючи суспільну небезпеку та протиправність свого умислу, передбачаючи можливість настання наслідків у вигляді заподіяння тяжких тілесних ушкоджень, з силою, наніс ОСОБА_8 не менше трьох ударів кулаком правої руки в обличчя, чим спричинив, згідно висновку судової медичної експертизи №12-14/95-Зм/22 від 17.08.2022, важку закриту черепно - мозкову травму у формі забою м`яких тканин голови, забою головного мозку, що ускладнилося у своїй течії розвитком двобічних субдуральних гематом, які за ступенем тяжкості відносяться до тяжких тілесних ушкоджень за ознакою небезпеки для життя (згідно пункту 2.1.3 "Правил судово-медичного визначення ступеню тяжкості тілесних ушкоджень", затверджених наказом №6 МОЗ України від 17.01.1995).
В подальшому, ОСОБА_5 , спричинивши потерпілому ОСОБА_8 своїми діями ушкодження особливо важливих життєвих органів, що призвело до розвитку небезпечного для його життя стану, припинив своє протиправне діяння.
16.08.2022 потерпілого ОСОБА_8 госпіталізовано до КНП "Харківська обласна клінічна лікарня швидкої невідкладної медичної допомоги ім. проф. О. І. Мещанінова", де того ж числа о 22:55 годині від отриманих тілесних ушкоджень останній помер. Причиною смерті ОСОБА_8 стало: набряк-дислокація стовбуру головного мозку, внутрішньочерепні крововиливи, забій головного мозку, важка черепно-мозкова травма, що підтверджено довідкою до висновку експерта за №12-17/301-А/22 від 17.08.2022.
17.08.2022 ОСОБА_5 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 121 Кримінального кодексу України.
На підтвердження обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_5 вказаного кримінального правопорушення слідчий у клопотанні посилався на відомості протоколів слідчих дій, а саме допиту свідків, підозрюваного, медичної документації, та висновку судово-медичної експертизи.
Враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 121 Кримінального кодексу України, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, перешкоджати кримінальному провадженню, вчинити інше кримінальне правопорушення, на думку слідчого, є підстави для обрання підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу.
З урахуванням вимог статті 178 Кримінального процесуального кодексу України, а саме вагомих доказів підозри у вчиненні кримінального правопорушення, тяжкості покарання, що загрожує ОСОБА_5 у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, відсутності міцних соціальних зв`язків, вважається таким, що не має судимості відповідно до статті 89 Кримінального кодексу України, що свідчить про неможливість застосування до нього більш м`яких запобіжних заходів, вважав, що запобіжний захід щодо ОСОБА_5 необхідно обрати у виді тримання під вартою.
На підтвердження доводів клопотання надано копії матеріалів кримінального провадження: витягу з ЄРДР № 0000223 від 17.08.2022; повідомлення про підозру від 17.08.2022; зазначених у клопотанні доказів обґрунтованості підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 121 Кримінального кодексу України, документів, що містять відомості про особу підозрюваного, який зареєстрований в АДРЕСА_1 , та фактично проживає в АДРЕСА_2 .
У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 та слідчий ОСОБА_4 наполягали на задоволенні клопотання, вказуючи на обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у кримінальному правопорушенні, передбаченому частиною 2 статті 121 Кримінального кодексу України, наявність ризиків, визначених статтею 177 Кримінального процесуального кодексу України та недостатність застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вказаним ризикам.
Підозрюваний ОСОБА_5 під час судового розгляду заперечував проти клопотання мотивуючи тим, що не мав умислу на спричинення тяжких тілесних ушкоджень, а лише захищав свою матір. Водночас, не заперечував фактичних обставин, викладених у повідомленні про підозру.
Захисник ОСОБА_6 , діючи в інтересах підозрюваного, просив відмовити у клопотанні слідчого та розглянути можливість застосування менш суворого запобіжного заходу, а саме домашнього арешту.
Вислухавши сторони, дослідивши надані письмові докази, дійшов наступного:
Відповідно до статті 29 Конституції України, ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.
Частиною 1 статті 12 Кримінального процесуального кодексу України передбачено, що під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.
У відповідності до частини 1 статті 177 Кримінального процесуального кодексу України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Статтею 178 Кримінального процесуального кодексу України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.
Частиною 1, пунктом 4 частини 2 статті 183 Кримінального процесуального кодексу України передбачено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: 4) до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Згідно пункту 1"с" статті 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на свободу та особисту недоторканність. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом: - законний арешт або затримання особи, здійснене з метою допровадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.
Відповідно до частини 1 статті 194 Кримінального процесуального кодексу України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Стороною обвинувачення надані докази того, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, який спричинив незворотні наслідки у виді смерті людини, за вчинення якого, у разі визнання винуватим за частиною 2 статті 121 Кримінального кодексу України, йому загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до десяти років, що свідчить про можливість застосування у відношенні підозрюваного запобіжного заходу - тримання під вартою.
Суворість покарання, яке загрожує ОСОБА_5 у разі визнання його винуватим, у поєднанні з відомостями про його спосіб життя, він вважається таким, що не має судимості відповідно до статті 89 Кримінального кодексу України, оскільки засуджувався до громадських робіт за кримінальне правопорушення проти здоров`я особи, вказують на наявність ризику переховування від органів досудового розслідування та суду, вчинення іншого кримінального правопорушення.
Також, існує ризик протиправного впливу з боку підозрюваного на матір ОСОБА_7 , на яку підозрюваний вказав як на особу, яка була очевидцем події, яку він захищав від нападу з боку ОСОБА_8 .
Таким чином, у кримінальному провадженні є достатньо відомостей, які вказують на наявність ризиків, передбачених у статті 177 Кримінального процесуального кодексу України.
Сукупність обставин, на підставі яких встановлено наявність ризиків, передбачених у статті 177 Кримінального процесуального кодексу України, вказує на недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, та підтвердженим під час його судового розгляду.
Оцінивши обставини, визначені статтею 178 Кримінального процесуального кодексу України, дійшов висновку, що надані сторонами кримінального провадження докази доводять обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним вказаного злочину; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені статтею 177 КПК України, і на які вказується у клопотанні; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
За таких обставин, доводи сторони захисту про можливість застосування домашнього арешту відхиляються, а клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу - тримання під вартою є обґрунтованим і підлягає задоволенню, незважаючи на виключний характер цього запобіжного заходу.
Відповідно до пункту 2 частини 4 статті 183 Кримінального процесуального кодексу України розмір застави у цьому кримінальному провадженні не визначається.
Відповідно до частини 1 статті 197 Кримінального процесуального кодексу України, строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.
На підставі викладеного, керуючись статтями 176-178, 182, 183, 184, 186, 193, 194, 196, 197 Кримінального процесуального кодексу України,

п о с т а н о в и в :

1. Клопотання - задовольнити.

2. Застосувати у відношенні підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід - тримання під вартою в ДУ "Харківський слідчий ізолятор".

3. Взяти під варту підозрюваного ОСОБА_5 із зали суду та строк тримання під вартою встановити з 18 серпня 2022 року до 16 жовтня 2022 року, але в межах строків досудового розслідування, передбачених статтею 219 Кримінального процесуального кодексу України.

4. Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1