У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 184/696/22

Номер провадження 1-кп/184/103/22

07 липня 2022 рокум. Покров

Орджонікідзевський міський суд Дніпропетровської області у складі:
головуючого - судді ОСОБА_1
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2
розглянувши у відкритому судовому засіданні дистанційно кримінальне провадження, внесене в Єдиний державний реєстр досудових розслідувань за №0000184 від 05.08.2021 року за обвинуваченням:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Покров (Орджонікідзе) Дніпропетровської області, громадянина України, українця, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2

у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, -

за участю: прокурора ОСОБА_4 , обвинуваченого ОСОБА_3 (в режимі відеоконференції), захисника ОСОБА_5 ,
ВСТАНОВИВ :
В провадженні Орджонікідзевського міського суду Дніпропетровської області перебуває кримінальне провадження, внесене в Єдиний державний реєстр досудових розслідувань за №0000184 від 05.08.2021 року за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

Прокурор у судовому засіданні заявила клопотання про продовження відносно обвинуваченого ОСОБА_3 строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою на 60 днів, посилаючись на те, що ОСОБА_3 вчинив тяжкий злочин, тому він в повній мірі усвідомлює невідворотність покарання у виді позбавлення волі за вчинення тяжкого злочину. Під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме переховуватися від суду, незаконно впливати на свідка, потерпілого у цьому ж кримінальному провадженні та вчинити інше кримінальне правопорушення. ОСОБА_3 ніде не працює, не навчається, будь-яких соціальних чинників, які б стримували його у місті Покров Дніпропетровської області не має. Тому, є достатні підстави вважати, що з метою ухилення від суду, а також уникнення покарання за тяжкі злочини він може покинути місце свого проживання та реєстрації та виїхати за межі м. Покров Дніпропетровської області та/або України. Крім того, ОСОБА_3 раніше неодноразово засуджений за вчинення корисливих злочинів. Але, не зважаючи на це, ОСОБА_3 на шлях виправлення не став та знову вчинив корисливий злочин. Свідками та потерпілими у вказаному кримінальному провадженні є мешканці м. Покров Дніпропетровської області. Об`єктивні покази свідків, які ще не допитані судом, мають суттєве значення для встановлення об`єктивної істини у кримінальному провадженні.
Зазначені обставини вказують на існування обґрунтованих ризиків, передбаченого п. 1,3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. З метою запобігання спробам ОСОБА_3 переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні та вчинити інше кримінальне правопорушення, під час досудового розслідування обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою, строк дії якого спливає. Встановлені ризики на цей час не змінилися і не зникли, так як залежать від образу життя та поведінки самого ОСОБА_3 .. Тому, є необхідність клопотати перед судом про продовження цього запобіжного заходу.

Обвинувачений ОСОБА_3 (в режимі відеоконференції) та захисник ОСОБА_5 у судовому засіданні, при вирішенні клопотання прокурора щодо продовження строку запобіжного заходу заперечували та просили застосувати до обвинуваченого запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Розглянувши вказане клопотання, заслухавши учасників процесу та дослідивши матеріали, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Приписами ч. 5 ст.132 КПК України, унормовано, що під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.

При вирішенні питання доцільності продовження запобіжного заходу, суд бере до уваги те, що ОСОБА_3 обґрунтовано обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України. Крім того, відповідно до Рішень ЄСПЛ «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.07.2011, «Осаковський проти України» від 17.07.2014, продовження тримання під вартою може бути виправданим заходом у тій чи іншій справі лише за наявності чітких ознак того, що цього вимагає справжній інтерес суспільства, який, не зважаючи на існування презумпції не винуватості, переважує інтереси забезпечення права на свободу.

15.05.2022 року ухвалою слідчого судді Орджонікідзевського міського суду Дніпропетровської області обвинуваченому ОСОБА_3 обрано запобіжний захід до 12.07.2022 року включно.

Оцінюючи наявність ризиків, передбачених п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України, суд виходить з наступного.

Так, заслухавши учасників процесу, суд вважає доведеним наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховуватися від суду, оскільки як вбачається із матеріалів справи та встановлено у судовому засіданні, обвинувачений ОСОБА_3 ніде офіційно не працює, ніде не навчається, будь яких соціальних чинників, які б стримували останнього залишитись за місцем свого мешкання. Крім того, при оцінці ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України, суд приймає до уваги тяжкість можливого покарання у виді позбавлення волі строком від трьох до шести років позбавлення волі, яке може бути призначене обвинуваченому у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого злочину, що згідно рішення ЄСПЛ «Москаленко проти України» є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду. Разом з тим, слідчий суддя вважає доведеним ризики, передбачені п. 3, 5 ч. 1 ст.177 КПК України, свідками та потерпілими у даному кримінальному правопорушенні є мешканці м. Покров Дніпропетровської області. Об`єктивні покази цих свідків в судовому засіданні мають суттєве значення для встановлення об`єктивної істини у кримінальному провадженні. ОСОБА_3 перебуваючи на свободі може незаконно впливати на свідків та потерпілих з метою уникнення кримінальної відповідальності. Крім того, ОСОБА_3 неодноразово судимий за вчинення тяжких злочинів, відбував покарання в місцях позбавлення волі, і знову вчинив тяжкий корисливий злочин, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до шести років.

Відповідно до ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

При вирішенні питання про продовження строку дії запобіжного заходу відносно обвинуваченого, суд, згідно ст.178 КПК України враховує, наявність вищевказаних ризиків.

З огляду на наведене та встановлені у судовому засіданні обставини, суд приходить до висновку про неможливість застосування відносно обвинуваченого більш м`якого аніж тримання під вартою запобіжного заходу, оскільки останні не зможуть запобігти встановленим у судовому засіданні ризикам та не забезпечить виконання обвинуваченим, покладених на нього обов`язків.

Зокрема, особисте зобов`язання та домашній арешт не зможуть запобігти ризикам, передбачених п.1, 3, 5 ч. 1 ст.177 КПК України.

Отже, прокурором у судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України, а також неможливість застосування до обвинуваченого більш м`яких запобіжних заходів.

Враховуючи вищевказане, суд приходить до висновку доцільності продовження дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_3 з метою забезпечення реалізації положень ст.177 КПК України.

Згідно ст.183 КПК України, суд вважає за необхідне визначити підозрюваному заставу в розмірі, встановленому п.2 ч.5 ст. 182 КПК України, що буде достатнім для виконання ОСОБА_3 покладених на нього процесуальних обов`язків, із покладанням на останнього, у разі внесення застави, процесуальних обов`язків, передбачених п.1,2,3 ч. 5 ст.194 КПК України, строком до 04.09.2022 року включно.

Застава може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на відповідний депозитний рахунок суду.
Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.
Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розміру, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення коштів на депозитний рахунок Орджонікідзевського міського суду Дніпропетровської області має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення, під вартою в якому знаходиться підозрюваний.
Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, вище вказана уповноважена службова особа негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_3 з-під варти та повідомити усно і письмово Орджонікідзевський міський суд Дніпропетровської області.
У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, обвинувачений ОСОБА_3 зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у виді застави.
На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 177, 183, 314-316, 369-372 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:
Клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 60 днів з 07 липня 2022 року до 04 вересня 2022 року включно.

У задоволенні клопотання обвинуваченого та його захисника щодо зміни запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт відмовити

Виконання даної ухвали покласти на Нікопольський РУП ГУНП в Дніпропетровській області та установу місця ув`язнення, під вартою в якому знаходиться обвинувачений.

Одночасно визначити обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання останнім обов`язків, визначених КПК України. Розмір застави визначити у розмірі 49620 (сорок дев`ять тисяч шістсот двадцять) гривень 00 копійок, яка може бути внесена як самим обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на відповідний депозитний рахунок суду. Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали. Покласти на обвинуваченого ОСОБА_3 у разі внесення застави, наступні обов`язки: прибувати за викликом до суду; не відлучатися із м. Покров без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання.

Копію ухвали вручити обвинуваченому негайно після її оголошення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Суддя Орджонікідзевського міського суду ОСОБА_1