ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кп/753/490/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"06" жовтня 2022 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді ОСОБА_1
секретаря ОСОБА_2
проволячи судовий розгляд кримінального провадження відомості про яке внесено до ЄРДР за № 0003655 по обвинуваченню:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Дніпродзержинськ, Дніпропетровської області, українки, громадянки України, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 ,
у вчинення злочинів, передбачених ч.2,3 ст. 307, ч.2,3 ст. 311, ч.5 ст. 27, ч.3 ст. 313 КК України;
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючого за адресою: АДРЕСА_3 ,
у вчиненні злочинів, передбачених ч.2,3 ст. 307, ч.5 ст.27,ч.3 ст. 313 КК України;
з участю сторін кримінального провадження: прокурора ОСОБА_5 захисника ОСОБА_6 обвинуваченого ОСОБА_4
В С Т А Н О В И В :
В провадженні Дарницького районного суду м. Києва знаходиться вищевказане кримінальне провадження.

У судовому засіданні 06.10.2022 року судом у поядку ст.331 КПК України поставлено на обговорення питання, щодо доцільності продовження обвинуваченому ОСОБА_4 строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Прокурор просив продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 дію запобіжного заходу у виді тримання під вартою, пославшись при цьому на існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зокрема ризиків переховування від суду та вчинення інших кримінальних правопорушень, та зазначив, що більш м`які запобіжні заходи не будуть ефективними і не зможуть забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

Захисник заперечив проти застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою, зазначивши про недоведеність прокурором ризиків на які він посилається та висловили думку про можливість застосування до обвинуваченого запобіжного заходу не пов`язаного із позбавленням волі.
Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав свого захисника, крім цього обвинувачений ОСОБА_4 зазначив що у разі зміни застосованого до нього запобіжного заходу, він має намір вступити до лав Збройник Сил України.
Розлядаючи питання яке обговорювалося суд виходить із наступного.
У відповідності до ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Так, суд не вирішуючи наперед питання доведеності вини обвинуваченого, враховує обгрунтованість підозри у вчиненні інкримінованих йому злочинів, які у відповідності до ст.12 КК України є злочинами нетяжкими, тяжкими та особливо тяжкими, за формою вини є умисними, при доведенні провини за які обвинуваченому загрожує покарання від 5 до 12 років позбавлення волі з конфіскацією майна.
Також суд враховує інформацію про особу обвинуваченого, його вік, стан здоров`я, сімейний стан, характеристику, відсутність офіційного працевлаштування, попередні судимості.
Так, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженець м. Києва, українець, громадян України, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 та проживає за адресою: АДРЕСА_3 , не працює, раніше не судимий.
Відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують Європейську конвенцію з прав людини та основоположних свобод і практику Європейського суду з прав людини як джерело права.
Вирішуючи питання щодо запобіжного заходу, судом окрім норм КПК України, враховується практика Європейського суду з прав людини, яка сформульована зокрема у рішенні Лабіта проти Італії від 06.04.2000 року та свідчить про те, що тримання під вартою є виправданим у певному випадку, лише якщо конкретні ознаки розкривають наявність публічного інтересу, що переважає, попри презумпцію невинуватості, над повагою до особистої свободи.
Такими обставини у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_4 є тяжкість злочинів які інкримінуються обвинуваченому та міра покарання, яка йому загрожує у разі доведення вини, також такою обставиною є підвищена суспільна небезпечність інкримінованих обвинуваченому злочинів, відсутність працевлаштування, а відповідно і джерела доходів, інформація про обвинуваченого, і саме наведені вище обставини у їх сукупності, дають суду можливість зробити висновок, що виключно запобіжний захід у виді тримання під вартою, на даному етапі кримінального провадження, взмозі забезпечити уникненню ризиків передбачених ст.177 КПК України, зокрема ризиків переховування від суду, впливу на свідків та вчинення нових кримінальних правопорушень.

Реальним на даний момент є ризик переховування від суду, оскільки розуміючи яке покарання йому загрожує у разі доведення вини, обвинувачений з метою уникнення кримінальної відповідальності може переховуватися від суду, що унеможливить встановлення істинни у кримінальному провадженні та виконання завдань кримінального провадження передбачених ст.2 КПК України.
Також продовжує існувати і ризик незаконного впливу на свідків у кримінальному провадженні, які на даний момент не допитані в суді, на яких обвинувачений може незаконно впливати, враховуючи те, що у відповідності до ст.23 КПК Україним, суд може обгрунтовувати свої процесуальні рішення лише показаннями отримани безпосередньо в судовому засіданні.
Окрім цього, враховуючи характеристику ОСОБА_7 та відсутність постійного заробітку, а відповідно і джерел для існування, останній може продовжити злочинну діяльність.
Окремо суд враховує те, що злочини у яких обвинувачується ОСОБА_4 відносяться до тої категорії правопорушень які у відповідності до Конвенції ООН про боротьбу проти незаконного обігу наркотичних засобів і психотропних речовин при масштабах і тенденції зоростання незаконного виробництва, попиту і обігу нарокотичних засобів і психотропних речовин, становлять особливу загрозу для здоров`я і добробуту людей і справляють негативний вплив на економічні, культурні й політичні основи суспільства.
Разом із тим, судом не здобуто інформації про міцні соціальні зв`язки обвинуваченого, які би переважили вищезазначені ризики та могли гарантувати бездоганну процесуальну поведінку обвинуваченого.
Також судом не здобуто інформації, яка би категорично виключала можливість перебування обвинуваченого під вартою.
У відповідності до п.5 ч.4 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні, зокрема, щодо особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів.
Водночас, суд враховує правову позицію Європейського суду, яка сформульована, зокрема, у п.80 рішення у справі "Марченко проти України" про те, що при розгляді клопотання про обрання, зміну або продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, має бути розглянута можливість застосування інших (альтернатиних) запобіжних заходів, тому суд вважає за необхідне визначити заставу достатню для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків передбачених КПК України у розмірі 248 100 грн.

Визначаючи розмір застави суд виходить із того, що обвинуваченій ОСОБА_3 була визначена застава в розмірі 99 240 грн. після внесення якої остання уже тричі не з"явилася до суду з чого можна зробити висновок, що такий розмір застави не у повній мірі може гарантувати виконання обвинуваченими обов"язків передбачених КПК України та виконувати процесуальних рішень суду.

Клопотань в порядку передбаченому ст.616 КПК України прокурором не заявлено.

Підсумовуючи вищенаведене, керуючись ст.ст. 176-206 КПК України, -

У Х В А Л И В :

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 дію запобіжного заходу у виді тримання під вартою до 04.12.2022 року включно. Визначити заставу достатню для виконання обвинуваченим ОСОБА_4 обов`язків передбачених КПК України у розмірі 248 100 гривень. У разі внесення застави звільнити ОСОБА_4 з-під варти та зобов`язати його з`являтися за першою вимогою до суду, повідомляти суд про зміну місця свого проживання, не відлучатися із Київської області без дозволу суду. Роз`яснити ОСОБА_4 та застоводавцям, що у разі невиконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків, застава буде звернена в дохід держави. Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Суддя: