Справа № 202/3860/22
Провадження № 1-кс/202/2908/2022
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
У Х В А Л А

20 липня 2022 року місто Дніпро
Слідчий суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого Третього слідчого відділу (з дислокацією у місті Маріуполі) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Краматорську, ОСОБА_6 , яке погоджене з прокурором Донецької спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері об`єднаних сил ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Каленське Коростенського району Житомирської області, громадянина України, який має середню спеціальну освіту, одружений, має дитину 2019 року народження, є військовослужбовцем військової служби за призовом під час мобілізації на особливий період, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимий,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 402 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
Слідчий Третього слідчого відділу (з дислокацією у місті Маріуполі) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Краматорську, ОСОБА_6 звернувся з погодженим із прокурором клопотанням, в якому зазначає, що слідчими Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Краматорську, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000404 від 18 липня 2022 року, в якому 18.07.2022 року ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 402 КК України, а саме непокори - відкритої відмови виконати наказ начальника, що вчинена в умовах воєнного стану.

Слідчий вважає, що обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення підтверджується протоколами допиту свідків, протоколами слідчих експериментів.

Слідчий вказує на наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування, незаконно впливати на свідків, іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню, вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки він, зокрема, підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 10 років, має доступ до зброї, може погрожувати свідкам, залишити місце несення військової служби.

На думку слідчого, застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не зможе запобігти вищевказаним ризикам.

У зв`язку з цим слідчий просить застосувати відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 діб з утриманням на гауптвахті ІНФОРМАЦІЯ_2 з місцем дислокації: АДРЕСА_3 .

Крім того, в разі обрання альтернативного запобіжного заходу у виді застави з урахуванням майнового становища підозрюваного, зокрема, рівня матеріального забезпечення військовослужбовців, тяжкості кримінального правопорушення, в якому він підозрюється, визначити заставу в розмірі 400 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Розпорядженням Верховного Суду від 15.03.2022 року за № 8/0/9-22 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану (Краматорський міський суд Донецької області)» змінено територіальну підсудність судових справ Краматорського міського суду Донецької області Індустріальному районному суду м. Дніпропетровська.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав.

Підозрюваний та його захисник у судовому засіданні проти застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою заперечували, пояснивши, що він не відмовлявся виконати наказ. Зазначили, що його психічний стан не дозволяв виконати наказ, так як він має приступи паніки. Просили застосувати більш м`який запобіжний захід або зменшити заставу.

Слідчий суддя, заслухавши учасників судового розгляду, дослідивши матеріали клопотання, приходить до висновку, що клопотання слідчого підлягає частковому задоволенню з огляду на наступне:

Слідчим суддею встановлено, що Першим слідчим відділом (з дислокацією у м. Краматорську) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Краматорську, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000404 від 18 липня 2022 року.

В даному кримінальному провадженні 18.07.2022 року ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 402 КК України.

Відповідно до частини першої статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно з частиною другою статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Частиною першої статті 183 КПК України встановлено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Слідчий суддя вважає, що обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується, насамперед, протоколами допиту свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 .

При цьому слідчий суддя звертає увагу, що обґрунтована підозра - це стандарт доказування, який передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення. Обґрунтованість залежить від усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри не мають бути такого ж рівня як ті, що необхідні для обвинувачення, або навіть винесення вироку.

Тож на даному етапі провадження слідчий суддя не вирішує ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не оцінює докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень, а визначає лише чи є причетність підозрюваного до вчинення злочину вірогідною та достатньою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження.

На переконання слідчого судді, незалежно від подальшої доведеності підозри чи правової кваліфікації інкримінованого ОСОБА_4 діяння сукупність досліджених в судовому засіданні доказів свідчить, що він може бути причетним до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 402 КК України, так як допитані під час досудового розслідування свідки наполягають на тому, що він відмовився виконувати наказ начальника в умовах воєнного стану.

Також слідчий суддя вважає, що прокурором у судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3 частини 1 статті 177 КПК України, а саме, що підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування, незаконно впливати на свідків, оскільки він хоча й є одруженим, має дитину, раніше не судимий, проте підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення в умовах воєнного стану, за місцем несення військової служби характеризується незадовільно.
Слідчий суддя звертає увагу, що оборона України, захист її суверенітету, територіальної цілісності і недоторканності є конституційним обов`язком кожного громадянина.
В даному випадку суворість покарання, передбаченого за злочин, в якому підозрюють ОСОБА_4 , в сукупності з іншими обставинами кримінального правопорушення, яке вчинене в умовах воєнного стану, є достатньо суттєвим елементом при оцінюванні ризику його переховування.

Крім того, проходячи разом зі свідками військову службу, підозрюваний, маючи доступ до зброї, може на них впливати, так як саме вони викривають його у вчиненні кримінального правопорушення.

При вирішенні питання про обрання відносно підозрюваного запобіжного заходу, слідчий суддя враховує вагомість наявних доказів, які дають підстави обґрунтовано підозрювати його у вчиненні кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винуватим, а також дані про особу підозрюваного, який є військовослужбовцем, має постійне місце проживання, одружений, має дитину, раніше не судимий, в той же час за місцем несення військової служби характеризується незадовільно.

Враховуючи наведене, слідчий суддя вважає, що тримання ОСОБА_4 під вартою протягом певного строку під час досудового розслідування є виправданим, оскільки більш м`який запобіжний захід, зокрема, домашній арешт, не зможе запобігти ризику, передбаченому п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки підозрюваний не буде обмежений у свободі пересування та комунікації з іншими особами до такого ступеня, який би гарантував його належну процесуальну поведінку, тим більше, що в Україні триває воєнний стан.

Таким чином, оцінюючи обставини, передбачені ст. 178 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого необхідно задовольнити, застосувавши до ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 днів.

Відповідно до частини третьої статті 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

За змістом частини 4 статті 182 КПК України розмір застави має визначатися з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, та повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, в межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Застосовуючи щодо ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає необхідним визначити підозрюваному заставу.

При визначенні розміру застави, слідчий суддя звертає увагу, що діючим кримінальним процесуальним законодавством не визначено поняття «прожитковий мінімум для працездатних осіб», так само як і не визначено дату чи період часу, за які має братися вказана величина.

Водночас значення основних термінів, що вжито у КПК України, якщо немає окремих вказівок, визначено у статті 3 цього Кодексу.

Так, до внесення Законом України № 1774-VII від 06.12.2016 року змін до КПК України розмір застави визначався в розмірах мінімальної заробітної плати.

Згідно з пунктом 16 частини 1 статті 3 КПК України, який, до речі, є чинним, розмір мінімальної заробітної плати - грошова сума, що дорівнює місячному розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому приймається процесуальне рішення або здійснюється процесуальна дія.

Статтею 1 КПК України визначено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України.

Відповідно до ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу (верховенство права, законність та інші).

Враховуючи наведене, слідчий суддя вважає, що відповідно до ст. ст. 8, 9 КПК України слід застосувати аналогію закону та при визначенні розміру застави виходить із розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого згідно із Законом України «Про Державний бюджет на 2022 рік» станом на 1 січня 2022 року в розмірі 2481 грн.
Слідчий суддя бере до уваги, що ОСОБА_4 підозрюється у вчинення тяжкого військового злочину - у непокорі виконати наказ начальника в умовах воєнного стану.

Такі дії підривають бойову готовність та боєздатність Збройних Сил України, могли призвести до прориву російсько-окупаційними військами оборони нашої держави.

Тому з урахуванням сімейного та майнового становища підозрюваного, зокрема підвищеного рівня його матеріального забезпечення як військовослужбовця з 25.02.2022 року, тяжкості кримінального правопорушення, в якому він підозрюється, яке вчинено в умовах воєнного стану, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному заставу в розмірі 220 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто в сумі 545820 грн. (220х2481 грн.).

На переконання слідчого судді, застава в такому розмірі не є непомірною для підозрюваного та буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити бажання ухилитися чи іншим чином перешкоджати досудовому розслідуванню.

В свою чергу, застава в меншому розмірі не забезпечить його належну процесуальну поведінку з огляду на майновий стан підозрюваного, його характеристику, тобто не зможе запобігти ризикам, передбаченим ч. 1 ст. 177 КПК України.

Застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у виді застави, який може бути внесений у будь-який момент до 15 вересня 2022 року включно, слідчий суддя також вважає за необхідне покласти на підозрюваного обов`язки, визначені п. 1-3, 8 частини 5 статті 194 КПК України.

Керуючись ст. ст. 176-178, 182-184, 193-194, 196-197 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого задовольнити частково.
Застосувати відносно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 402 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах гауптвахти на строк 60 (шістдесят) днів, а саме до 15 вересня 2022 року включно.
Строк тримання ОСОБА_4 під вартою рахувати з моменту його затримання 18 липня 2022 року.

Одночасно визначити ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 220 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто в сумі 545820 (п`ятсот сорок п`ять тисяч вісімсот двадцять) грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області в будь-який момент протягом дії ухвали до 15 вересня 2022 року включно.
Покласти на ОСОБА_4 в разі внесення застави наступні обов`язки: прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора або суду; не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає (перебуває), без дозволу слідчого, прокурора, суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання (перебування); здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд із України та в`їзд в Україну.
Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави до 15 вересня 2022 року включно.
Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1