ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД

УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 грудня 2021 року слідчий суддя Фастівського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , з участю захисника ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду скаргу адвоката ОСОБА_3 в інтересах підозрюваної ОСОБА_5 про повідомлення про підозру ОСОБА_5 у кримінальному провадженні №0000077 від 28.01.2019 року,

В С Т А Н О В И Л А:
06 вересня 2021 року до Фастівського міськрайонного суду Київської області надійшла скарга адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_5 на повідомлення про підозру ОСОБА_5 , а саме про підозру у вчиненні кримінального правопорушення від 30 червня 2021 року у кримінальному провадженні №0000077 від 28.01.2019 року.

Ухвалою слідчого судді Фастівського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_6 від 09.09.2021 року, скаргу адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_5 на повідомлення про підозру ОСОБА_5 було задоволено.

26 жовтня 2021 року ухвалою Київського апеляційного суду було скасовано ухвалу слідчого судді від 09.09.2021 року та призначено новий розгляд скарги адвоката ОСОБА_3 слідчим суддею Фастівського міськрайонного суду Київської області.

Зазначену скаргу адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_5 передано на розгляд слідчого судді ОСОБА_1 13 грудня 2021 року.

У скарзі адвокат ОСОБА_3 порушує питання про скасування повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення від 30 червня 2021 року у кримінальному провадженні №0000077 від 28.01.2019 року, з огляду на наступне.

Так, СВ Фастівського РУП ГУ НП в Київській області перебуває кримінальне провадження №0000077 відомості про яке внесені до ЄРДР за ч. 1 CT. 140 КК України. Досудовим слідством на даний час встановлено, що 25 січня 2019 року до відділення анестезіології та інтенсивної терапії КНП ФРР «Фастівська ЦРЛ» госпіталізовано ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з діагнозом цукровий діабет виявлений вперше, з гострим метаболічним ускладненням кето ацидоз.

Зо червня 2021 року за фактом службової недбалості, тобто у не виконанні медичним працівником своїх професійних обов`язків внаслідок недбалого чи [есумлінного до них ставлення, що спричинило тяжкі наслідки для хворого, ]бто у вчиненні злочину, передбаченого Ч.1 CT. 140 КК України (за текстом [овідомлення про підозру], повідомлено про підозру ОСОБА_8 )лександрівні.

Підставою для повідомлення підозри слідчим став висновок судово-медичної експертизи №169-к від 04.12.2020,

Однак з такими твердженнями органу досудового розслідування захисник не погоджується.

Зокрема, захисник у скарзі зазначає, що рішення про оголошення підозри ОСОБА_5 суперечить вимогам КПК України, є необґрунтованим.

Як вбачається зі змісту скарги, у порушення вимог п. 3 ч. 1 ст. 276, п. 6 ч. 1 ст. 277 КПК України в повідомленні про підозру, вручену ОСОБА_5 , не міститься жодної згадки про будь-які фактичні дані, які б вказували на її ймовірну причетність до інкримінованого кримінального правопорушення.

При цьому, захисник звертає увагу на те, що, підсумовуючи зміст підозри слідчий повідомляє ОСОБА_5 про службову недбалість, що не охоплюється диспозицією ч.1 ст. 140 КК України, а відповідальність за подібні дії (бездіяльність) передбачена ст..367 КК України. Сам цей факт тягне за собою правову невизначеність і порушує право на захист ОСОБА_5 , адже остання в такому випадку позбавлена можливості ефективно підготуватись до захисту.

Єдиною підставою яка дає можливість робити висновки про наявність в бездіяльності (діях) медичних працівників ознак злочину передбаченого ч.1 ст..140 КК України є висновок судово-медичної експертизи № 169-к від 04.12.2020, який, як зазначає захисник, на його думку не може бути підставою для повідомлення про підозру саме ОСОБА_5 і будь кому іншому у зв`язку із численними порушеннями норм матеріального та процесуального права які були допущені при виконанні постанови слідчого про призначення комісійної судово-медичної експертизи від 20.11.2019.

Таким чином, на думку адвоката ОСОБА_3 повідомлення про підозру ОСОБА_5 у кримінальному провадженні №0000077 від 28.01.2019 року, є необґрунтованим, базується виключно на припущеннях органу досудового розслідування, а викладені в ньому обставини є такими, що не відповідають дійсності, а тому таке повідомлення підлягає скасуванню.

В судовому засіданні захисник підозрюваної адвокат ОСОБА_3 свою скаргу підтримав та просив задовольнити.

Прокурор ОСОБА_4 заперечував проти скарги просив відмовити в її задоволенні.

Крім того, у судовому засіданні прокурором було надано матеріали кримінального провадження слідчому судді на підтвердження своїх доводів.

Слідчий суддя, заслухавши захисника ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , дослідивши матеріали скарги та долучені до неї документи, приходить до висновку про залишення скарги без задоволення, виходячи із наступного.

Так, відповідно до змісту статті 276 КПК України, повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, зокрема за наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення.

У статті 277 КПК України визначено, що письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором.

Повідомлення має містити такі відомості: прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; зміст підозри; правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; права підозрюваного; підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.

Статтею 278 КПК України чітко регламентовано порядок вручення письмового повідомлення про підозру . Зокрема, відповідно до ч.1 ст.278 КПК України, письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Як убачається з матеріалів кримінального провадження, письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення від 30 червня 2021 року у кримінальному провадженні №0000077 від 28.01.2019 року, було вручено ОСОБА_5 особисто в порядку, передбаченому КПК України, а зміст такого повідомлення відповідає вимогам кримінального процесуального закону.

Для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, доведення чи не доведення винуватості особи, з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

За визначенням Європейського суду з прав людини «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йде мова у статті 5 § 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин».

Так, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

При цьому слідчий суддя нагадує, що обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини. Так, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Аналізуючи надані слідчим для вивчення матеріали кримінального провадження щодо обґрунтованості здійснення повідомлення про підозру ОСОБА_5 , слідчий суддя, не вирішуючи наперед питання про винуватість підозрюваного у вчиненні інкримінованих йому злочинів, допустимість доказів щодо встановлення його винуватості, вважає, що зміст таких матеріалів може свідчити про існування фактів і інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, а отже про існування обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.140 КК України.

При цьому, висновок органу досудового розслідування з приводу причетності ОСОБА_5 до вчинення зазначених кримінальних правопорушень не є очевидно необґрунтованим, а тому слідчий суддя не бачить у висновках слідчого про обґрунтованість підозри, чогось очевидно довільного чи необґрунтованого.

Інші доводи сторони захисту щодо належності, допустимості та достатності доказів причетності ОСОБА_5 до злочину не є предметом розгляду слідчого судді, оскільки повинні перевірятись в ході досудового розслідування та при розгляді обвинувального акту в суді.
Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку про те, що скарга адвоката ОСОБА_3 в інтересах підозрюваної ОСОБА_5 на повідомлення про підозру ОСОБА_5 у кримінальному провадженні №0000077 від 28.01.2019 року, не підлягає задоволенню.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 9, 22, 26, 267-278, 303-307, 309, 372, 532 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И Л А:
Скаргу адвоката ОСОБА_3 в інтересах підозрюваної ОСОБА_5 про повідомлення про підозру ОСОБА_5 у кримінальному провадженні №0000077 від 28.01.2019 року залишити без задоволення.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Повний текст ухвали проголошено 23 грудня 2021 року о 16 годині 20 хвилин.

Слідчий суддя ОСОБА_1