Справа № 211/3165/21
Провадження № 1-кп/211/574/21
У Х В А Л А

26 серпня 2021 року Довгинцівський районний суд м. Кривого Рогу Дніпорпетровської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

з участю сторін кримінального провадження: прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , обвинуваченого ОСОБА_5 , розглянувши у підготовчому судовому засіданні в місті Кривому Розі кримінальне провадження № 0000196 по обвинуваченню ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 186 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні суду знаходиться вказане кримінальне провадження.

У судовому засіданні прокурор звернувся до суду з клопотанням про продовження строку застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою. В обґрунтування клопотання прокурор послався на те, що до спливу продовженого строку застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою, дане кримінальне провадження не може бути завершене, а обвинувачений ОСОБА_6 , який раніше судимий та обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, залишаючись на волі може переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків, вчиняти інші кримінальні правопорушення.

Обвинувачений проти клопотання заперечував, просив йому обрати запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту, просив врахувати, що має пристарілого віку батьків, яким треба допомагати.

Захисник ОСОБА_4 підтримав думку свого підзахисного, вважав клопотання прокурора необгрунтованим, зауважив, що обвинувачений має постійне міце проживання, реєстрацію, батьків похилого віку, отже підтримує міцні соціальні зв"язки, вважав достатнім запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту.

Заслухавши думку учасників процесу, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до положень ч.3 ст. 331 КПК України до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Згідно положень статті 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

За правилами частини першої статті 178 КПК при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, зокрема: вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого.

Вирішуючи питання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо обвинуваченого ОСОБА_5 суд враховує вимоги пунктів 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з яким обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

З клопотання та матеріалів вбачається що обвинувачення ОСОБА_7 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України є обгрунтованою.

Санкція статті передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк до шести років.

Крім того, ОСОБА_8 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення в період іспитового строку, призначеного вироком суду, що на думу суду підтверджує наявність ризику, передбаченого п.п 5,1, ч. 1 ст. 177 КК України.

Наявність реєстрації та родинних зв"язків з батьками, на які посилався обвинувачений та захисник, не спростовують і не зменшують вказані ризики. Ці обставини існували і на момент інкримінованого йому кримінального правопорушення, та жодним чином не виступили стримуючим фактором в його поведінці.

Оцінюючи вищевказані обставини, враховуючи, стадію кримінального провадження, по справі не розпочато судовий розгляд по суті, суд вважає, що залишаючись на свободі, обвинувачений може вчинити інше кримінальне правопорушення, а усвідомлюючи можливість тяжкості покарання переховуватись від органів досудового розслідування та суду, тому клопотання прокурора підлягає задоволенню.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 КПК України, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства.

Оскільки ОСОБА_6 обвинувачується у вчинені кримінального правопорушення із застосуванням насильства, суд не вбачає підстав застосовувати заставу.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 314-317 КПК України, суд , -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора - задовольнити.

Продовжити строк застосування до обвинуваченого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у виді тримання під вартою на 60 днів, а саме до 24 жовтня 2021 року.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1