Справа № 727/6036/21
Провадження № 1-кп/727/353/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
12 жовтня 2021 року Шевченківський районний суд м. Чернівці у складі:

Головуючого-судді: ОСОБА_1 ,

За участю

секретаря: ОСОБА_2

прокурора: ОСОБА_3

потерпілої: ОСОБА_4

обвинуваченого: ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні кримінальне провадження №727/6036/21, зареєстроване в ЄРДР за №0001485 від 04.06.2021 року, по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.190 КК України, -

ВСТАНОВИВ :
01.07.2021 року до Шевченківського районного суду м. Чернівці надійшов затверджений обвинувальний акт та додатки, передбачені ст.291 ч.4 КК України, складені за результатами кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.190 КК України.

У підготовчому засіданні прокурор просив застосувати відносно обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Клопотання обґрунтовувала тим, що наявна обґрунтована підозра у вчиненні обвинуваченим ОСОБА_5 нетяжкого кримінального правопорушення, а також наявні ризики, передбачені ст. 177 КПК України. ОСОБА_5 раніше судимий та вчинив новий злочин у період іспитового строку, не працює, може продовжувати вчиняти аналогічні кримінальні правопорушення. Перебуваючи на волі, обвинувачений перешкоджав кримінальному провадженню та систематично не з`являвся у підготовчі засідання. Просила застосувати відносно обвинуваченого запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Потерпіла підтримала заявлене клопотання.

Обвинувачений ОСОБА_5 заперечував проти застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Просив застосувати відносно нього більш м`який запобіжний захід.

Заслухавши думку учасників справи, частково дослідивши матеріали кримінального провадження, суд приходить до наступного.

За змістом ч.3 ст.315 КПК України під час підготовчого засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом другим цього Кодексу.

Як було встановлено судом, ухвалою слідчого судді від 04.06.2021 року відносно обвинуваченого ОСОБА_5 було застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з покладанням на нього відповідних обов`язків з терміном дії 21.07.2021 року.

Зазначене кримінальне провадження неодноразово призначалось до підготовчого засідання, зокрема на 08.07.2021 року 12 год. 00 хв., 16.07.2021 року 10 год. 00 хв., 18.08.2021 року 11 год. 00 хв., 01.09.2021 року 10 год. 00 хв., 13.09.2021 року 09 год. 30 хв., 28.09.2021 року 15 год. 15 хв., про що ОСОБА_5 належним чином повідомлявся, що підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення, які наявні у матеріалах справи.

Ухвалами суду від 18.08.2021 року, від 01.09.2021 року, від 13.09.2021 року відносно обвинуваченого було застосовано привід.

На виконання ухвали суду про привід обвинуваченого, ГУНП в Київській області було надано суду власноруч написане обвинуваченим зобов`язання з`явитися у засідання призначене на 13.09.2021 року 09 год. 30 хв. із фото фіксацією обвинуваченого.

Однак, обвинувачений жодного разу у підготовче засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив.

Вирішення судом клопотання про застосування запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.
У відповідності до положень ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочинну діяльність.

Відповідно до ч.1, п.2 ч.2 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом , який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч.5 ст.176 цього Кодексу.
Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до трьох років, виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених ст.177 цього Кодексу, буде доведено, що, перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.
Згідно вимог ч.1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
За змістом ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого, в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
З частково досліджених матеріалів обвинувального акту та кримінального провадження судом було встановлено, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні нетяжкого злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі до трьох років, раніше судимий за вчинення тяжкого злочину та вчинив новий корисливий злочин під час іспитового строку, протягом тривалого часу ухилявся від явки до суду, внаслідок чого перешкоджав кримінальному провадженню.
Окрім того, суд приймає до уваги, що ОСОБА_5 офіційно не працює, не має постійного місця проживання в місті Чернівці.

Застосовуючи такий вид запобіжного заходу, суд виходить із необхідності уникнення ризиків, визначених ст. 177 КПК України, із ступеня тяжкості інкримінованого кримінального правопорушення, а також приймає до уваги, що новий корисливий злочин вчинено під час іспитового строку.

Згідно сформованої практики Європейського суду з прав людини, тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у виді тримання під вартою, необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони прав і інтересів як суспільства, так і потерпілого. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суспільства більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції»).
На підставі наведеного, зважаючи на завдання кримінального провадження, передбаченого ст. 2 КПК України та виходячи з положень ст.ст. 177, 178, 183, 194 КПК України, ст.ст. 5,6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод», а також те, що суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й потерпілої особи, високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів та що метою запобіжного заходу є подальший розгляд справи, який повинен підтвердити або спростувати підозру, яка була підставою для обрання запобіжного заходу, суд вважає, що інший запобіжний захід не забезпечать належної поведінки обвинуваченого під час розгляду справи, а тому приходить до висновку, що відносно обвинуваченого необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Одночасно, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.
Розмір застави судом визначається у відповідності до вимог ч.5 ст.182 КПК України.
Відповідно до ч.7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених ч.3 або 4 ст. 183 КПК України, підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, встановленому в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Окрім цього, суд вважає за необхідне відповідно до ч.3 ст. 183 та ч.5 ст. 194 КПК України у разі внесення застави покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 такі обов`язки: прибувати до Шевченківського районного суду м.Чернівці за судовим викликом; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований без дозволу суду; повідомляти прокурора та суд про зміну свого місця проживання; утримуватись від спілкування з потерпілою особою та свідками.
Відповідно до ч.4 ст. 202 КПК України, обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому перебуває обвинувачений, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.
07.07.2021 року потерпілою ОСОБА_4 через канцелярію суду було подано цивільний позов.

Відповідно до ч.1, ч.3 ст.128 КПК України, особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно-небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого.

За змістом ч.2 ст.347 КПК України судовий розгляд розпочинається з оголошення прокурором короткого викладу обвинувального акту.

Таким чином, заслухавши думку учасників кримінального провадження, враховуючи те, що судовий розгляд справи по суті розпочато не було, а тому пред`явлений цивільний позов підлягає прийняттю.

У підготовчому судовому засіданні прокурор просив призначити кримінальне провадження до судового розгляду.

Заслухавши думку прокурора, потерпілої, обвинуваченого, вивчивши матеріали обвинувального акту, суд зазначає, що підстав для закриття кримінального провадження не вбачається, обвинувальний акт складено у відповідності до вимог кримінально-процесуального законодавства, при його затвердженні прокурором дотримані вимоги закону. Підстав для направлення обвинувального акту для визначення підсудності не встановлено, дане кримінальне провадження підсудне Шевченківському районному суду м. Чернівці.

Таким чином, в наявності достатні підстави для призначення даного кримінального провадження до судового розгляду.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст.5, 7, 314-317, 331 320 КПК України, суд -

УХВАЛИВ:
Кримінальне провадження №727/6036/21 по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.190 КК України призначити до судового розгляду у відкритому судовому засіданні на 21 жовтня 2021 року 13 год. 45 хв. в приміщенні Шевченківського районного суду м. Чернівці по вул. Кафедральній, 4.

У судове засідання викликати прокурора, потерпілу, обвинуваченого.

Цивільний позов ОСОБА_4 до ОСОБА_5 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої вчиненням кримінального правопорушення прийняти та долучити до матеріалів справи.

Застосувати відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів до 10 грудня 2021 року 14 год. 00 хв., взявши його під варту в залі суду негайно.
Одночасно після застосування до обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком 60 (шістдесят) днів для забезпечення виконання ним обов`язків, визначених КПК України, визначити йому запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 45000 гривень, яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншими фізичними або юридичними особами (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок Шевченківського районного суду м. Чернівці в ТУ ДСА України у Чернівецькій області, , банк одержувача: Державна казначейська служба України м.Київ, код банку отримувача: 37567646, рахунок UA0008745.
Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.
У разі внесення застави покласти на обвинуваченого наступні обов`язки: прибувати до Шевченківського районного суду м.Чернівці за судовим викликом; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, без дозволу суду; повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; утримуватись від спілкування з потерпілою особою та свідками.
Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 10 грудня 2021 року
Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_5 , що у разі внесення застави у визначеному в ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі Чернівецького слідчого ізолятора Державного департаменту України з питань виконання покарань у Чернівецькій області .
Після отримання та перевірки протягом не більше одного робочого дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа Чернівецького слідчого ізолятора негайно має здійснити розпорядження про звільнення обвинуваченого з-під варти та повідомити усно і письмово прокурора та Шевченківський районний суд м. Чернівці.
У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Копію ухвали вручити прокурору, обвинуваченому та начальнику ДУ «Чернівецький слідчий ізолятор» для відома та виконання.

Ухвала суду може бути оскаржена до Чернівецького апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення.

Головуючий-суддя ОСОБА_1