№ 1-кс/755/4637/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"22" жовтня 2021 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання начальника відділення СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 про арешт майна в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0002929 від 12.10.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Начальник відділення СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про арешт майна в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0002929 від 12.10.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України.

Клопотання мотивовано тим, що слідчим відділом Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м Києві розслідується кримінальне провадження, зареєстроване до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002929 від 12.10.2021 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 12.10.2021 року, приблизно о 03 годині 00 хвилин, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за попередньою змовою групою осіб, вчинили напад з метою заволодіння майном ОСОБА_6 у великих розмірах, поєднаний з насильством, небезпечним для життя чи здоров`я особи, застосувавши подразнюючу речовину.
Так, 12.10.2021 року, у ході особистого обшуку ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в порядку ч. 3 ст. 208 КПК України, було виявлено та в подальшому вилучено: ключі із значком «субару» у кількості один; ключ з брелком у вигляді рогу; жилетку чорного кольору.
12 жовтня 2021 року вищевказані вилучені речі визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.
З метою забезпечення, тому числі, й збереження речових доказів, а саме: ключів із значком «субару» у кількості один; ключа з брелком у вигляді рогу; жилетки чорного кольору, які належать ОСОБА_7 , що мають значення речових доказів у даному кримінальному провадженні, що тимчасово вилученні 12.10.2021 року у ОСОБА_7 , а також, попередження відчуження, зникнення, втрати або пошкодження вищезазначеного майна, або настання інших наслідків, як можутьперешкоджати кримінальному провадженню, виникла необхідність у накладенні арешту, шляхом заборони використання, розпорядження, відчуження майна.
Учасники провадження у судове засідання не з`явилися, про причини неявки слідчого суддю не повідомили, однак, відповідно до ст. 172 КПК України, їх неприбуття у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання та дослідивши додані до нього матеріали, прийшов до наступного.

У провадженні слідчого відділу Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження № 0002929 від 12.10.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України.

Як вбачається з протоколу особистого обшуку, затриманої в порядку ч. 3 ст. 208 КПК України, від 12.10.2021 року, у ОСОБА_7 було виявлено та в подальшому вилучено: ключі із значком «субару» у кількості один; ключз брелком у вигляді рогу; жилетку чорного кольору.
Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей, тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення.

Частиною 2 ст. 168 КПК України визначено, що тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Відповідно до ч. 5, ч. 7 ст. 237 КПК України, при проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Відповідно до ч. 4 ст. 173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Слідчим суддею встановлено, що вилучене в ході особистого обшуку ОСОБА_7 майно, відповідно до постанови про визнання та приєднання речових доказіввід 12.10.2021 року, визнано речовим доказом.

З огляду на викладене, клопотання підлягає задоволенню, як обґрунтоване та таке, що відповідає вимогам ст. 171 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 110, 131, 132, 167, 170-173, 175, 372, 309 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання начальника відділення СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 про арешт майна в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0002929 від 12.10.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України задовольнити.

Накласти арешт на майно з метою збереження речових доказів, а саме: ключі із значком «субару» у кількості один; ключз брелком у вигляді рогу; жилетку чорного кольору, які були вилучено 12.10.2021 року в ході особистого обшуку ОСОБА_7 , у порядку ч. 3 ст. 208 КПК України, шляхом заборони розпорядження та користування вказаним майном.
Відповідно до ч. 3 ст. 173 КПК України, відмова у задоволенні або часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі відповідно всього або частини тимчасово вилученого майна.

У силу ст. 175 КПК України, контроль за виконанням ухвали покласти на начальника відділення СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 .

Копію ухвали негайно після її постановлення вручити учасникам процесу, третім особам, власнику майна, які присутні під час оголошення ухвали. У разі відсутності таких осіб під час оголошення ухвали копія ухвали надіслати їм не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Роз`яснити сторонам кримінального провадження, що підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за їх клопотанням, якщо вони доведуть, що в подальшому в застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: