ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-кп/803/3251/21 Справа № 203/2902/21 Суддя у 1-й інстанції - ОСОБА_1 Суддя у 2-й інстанції - ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 листопада 2021 року м. Дніпро

Дніпровський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ:
головуючого, судді-доповідача ОСОБА_2
суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_5
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу захисника ОСОБА_6 на ухвалу Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 08 листопада 2021 року про продовження строку тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0000524 стосовно
ОСОБА_7 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Лихівка П`ятихатського району Дніпропетровської області, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше неодноразово судимого,
обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 14 - ч. 4 ст.187, ч. 1 ст. 263 КК України,
ВСТАНОВИВ :
Обставини, встановлені ухвалою суду та короткий зміст оскарженого рішення.
Ухвалою Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 08 листопада 2021 року задоволено клопотання прокурора та продовжено ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до 07 січня 2022 року, включно. Клопотання обвинуваченого та його захисника задоволено частково та визначено заставу у сумі 1 021 500 гривень.
В обґрунтування прийнятого рішення суд зазначив, що ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, в тому числі у вчиненні кримінального правопорушення, яке є особливо тяжким злочином, судове дослідження доказів по справі не проведене, а отже перебуваючи на волі обвинувачений зможе перешкодити встановленню істини у справі, вплинути на свідків, переховуватися від слідства і суду із метою уникнення відповідальності.
Окрім того, суд врахував обставини, визначені статтею 178 КПК України, зокрема тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_7 у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується. Також, суд зазначив, що підстави за яких обвинуваченому було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою і які наразі не втратили своєї актуальності., у зв`язку з чим дійшов висновку про необхідність продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.
Короткий зміст вимог апеляційної скарги і узагальненні доводи особи, яка її подала.
В апеляційній скарзі захисник просить поновити строк на апеляційне оскарження, скасувати ухвалу суду та постановити нову, якою застосувати до ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту із насінням електронного засобу контролю або зменшити розмір застави до 40 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
В обґрунтування вимог апеляційної скарги зазначає, що стороною обвинувачення не доведено жодним чином наявність ризиків, перелічених у клопотанні. Також судом не враховано, що ОСОБА_7 має міцні соціальні зв`язки, проживав з цивільною дружиною, мав офіційне місце роботи де позитивно характеризувався. Вважає, що ризик впливу на потерпілих та свідків є недоведеним, оскільки останній не звертались з відповідними заявами. Крім того, ОСОБА_7 обвинувачується у готуванні до вчинення злочину, тому жодним чином не взаємодіяв з потерпілими.
Позиції учасників судового провадження.
Учасники судового розгляду про час та дату апеляційного провадження повідомлені належним чином, клопотань про особисту участь до суду не надходили, у зв`язку з чим та на підставі ч. 4 ст. 422-1 КПК України апеляційний суд здійснює розгляд без його участі.
Захисник в апеляційній скарзі просила розглядати її апеляційну скаргу без її участі та просила забезпечити участь обвинуваченого в апеляційному провадженні в режимі відеоконференції.
Суд апеляційної інстанції вважає таке клопотання захисника таким, що не підлягає задоволенню, з огляду на наступне.
Закріплення у ч. 2 ст. 336 КПК України права на ініціювання перед судом питання про здійснення дистанційного судового провадження "за клопотанням сторони" вказує на можливість подання клопотання як учасником кримінального провадження, якого воно стосується, так і спільного клопотання від декількох учасників, які згідно з п. 19 ч. 1 ст. 3 КПК України відносяться до даної сторони, чи клопотання від одного учасника щодо забезпечення дистанційного судового провадження щодо іншого учасника провадження за умови, що ці учасники відносяться до одної і тої ж сторони кримінального провадження.
Причому в останньому випадку, з огляду на положення ч. 2 ст. 336 КПК України, таке клопотання має бути погоджене учасником провадження, про участь якого в режимі відеоконференції воно заявлено. А тому подання захисником від свого імені клопотання про проведення апеляційного розгляду за особистою участю обвинуваченого, який утримується під вартою, чи його участю в режимі відеоконференції без належного підтвердження, що це клопотання погоджене з цим обвинуваченим, саме по собі ще не свідчить про наявність підстав для обов`язкового задоволення такого клопотання апеляційним судом (правовий висновок, викладений у постанові ККС ВС від 02.10.2018 у справі № 484/560/17-к).
Мотиви апеляційного суду.
Відповідно до ст. 404 КПК України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.
Відповідно до ч. ч. 1-3 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.
Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.
За наслідками розгляду клопотання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати шістдесяти днів. До спливу строку дії запобіжного заходу суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать зокрема про наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних засобів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Згідно зі ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу.
Дослідивши матеріали провадження, перевіривши ухвалу суду першої інстанції, апеляційний суд доходить висновку, що суд першої інстанції належним чином дотримався вказаних вимог кримінального процесуального закону, а доводи захисника про відсутність підстав для продовження строку тримання під вартою є безпідставними і не підлягають задоволенню з огляду на наступне.
З матеріалів справи вбачається, що в провадженні Кіровського районного суду м. Дніпропетровська є обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000524 стосовно ОСОБА_7 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 14 - ч. 4 ст.187, ч. 1 ст. 263 КК України.
Прокурором в судовому засіданні суду першої інстанції заявлено клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з підстав наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.
Суд дійшов обґрунтованого висновку про доведеність прокурором ризиків, передбачених п. п. 1, 3 та 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, переховування обвинуваченого ОСОБА_7 від суду, незаконного впливу на свідків та потерпілого у кримінальному провадженні, а також вчинення інших кримінальних правопорушень.
Так, головуючий суддя обґрунтовано взяв до уваги, що ОСОБА_7 обвинувачується у готування до вчинення особливо тяжкого насильницького злочину, за який передбачено покарання виключно у виді позбавлення строку до п`ятнадцяти років з конфіскацією майна, а тому розуміючи можливе застосування тяжкого покарання, у разі визнання його винуватим у вчиненні злочину, може переховуватися від суду.
Як слідує з матеріалів справи, обвинувачений ОСОБА_7 раніше неодноразово судимий, має незняту та непогашену судимість, не має міцних соціальних зв`язків, неодружений, не має дітей та інших осіб на утриманні, не має постійного місця роботи, зареєстрований в іншій області.
Обґрунтованим є ризик вчинення інших кримінальних правопорушень, враховуючи, що ОСОБА_7 раніше неодноразово судимий за вчинення корисливих злочинів проти власності і не має місця роботи, що свідчить про те, що злочинна діяльність є його джерелом доходу.
При цьому, суд першої інстанції розглянув клопотання захисника про можливість застосування альтернативного запобіжного заходу, задовольнив його частково та визначив розмір застави.
Суд апеляційної інстанції також доходить висновку про неможливість запобігання ризикам, шляхом застосування інших запобіжних заходів ніж тримання під вартою, є обґрунтованим і відповідає матеріалам справи.
Перевіряючи доводи апеляційної скарги захисника суд апеляційної інстанції вважає їх неприйнятними, оскільки їх зміст зводиться до цитування певних пунктів з рішень Європейського суду з прав людини без їх належного аналізу та співставлення з обставинами цієї справи, у зв`язку з чим такі доводи не можуть бути визнані обґрунтованими підставами для скасування ухвали суду першої інстанції.
За змістом ст. 28 КПК України під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.
Критеріями для визначення розумності строків кримінального провадження є, зокрема складність кримінального провадження, яка визначається з урахуванням кількості обвинувачуваних та кримінальних правопорушень, щодо яких здійснюється провадження, обсягу та специфіки процесуальних дій, необхідних для здійснення досудового розслідування тощо, поведінка учасників кримінального провадження тощо.
Суд апеляційної інстанції звертає увагу, що стосовно обвинуваченого застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з 10 квітня 2021 року, при цьому 21 липня 2021 року затверджено обвинувальний акт і здійснюється судовий розгляд.
Таким чином, загальний строку тримання ОСОБА_7 під вартою не є надмірним.
Будь-яких порушень КПК України при постановленні оскарженої ухвали судом апеляційної інстанції не встановлено, а тому за наслідками апеляційного розгляду колегія суддів вважає необхідним ухвалу суду залишити без змін, а апеляційну скаргу захисника залишити без задоволення.
Керуючись ст. ст. 183, 194, 199, 331, 405, 407, 422-1 КПК України, апеляційний суд, -
П О С Т А Н О В И В:
Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_6 залишити без задоволення.
Ухвалу Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 08 листопада 2021 року про продовження строку тримання під вартою стосовно ОСОБА_7 , обвинуваченого за ч. 1 ст. 14 - ч. 4 ст. 187, ч. 1 ст. 263 КК України залишити без змін.
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.
Судді:

____________________ ____________________ ____________________
ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4