Справа № 640/8531/16-к
н/п 1-кс/953/223/22
УХВАЛА
"13" січня 2022 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участі секретаря ОСОБА_2 ,
встановив:
В обґрунтування заявленого клопотання представник власника майна посилався на тривалість досудового розслідування, виникнення нових обставин, що є підставою скасування вищевказаного арешту, а саме: прийняття 20.10.2020р. рішення про ліквідацію ТОВ - фірма «Алмаз», надходження заяви спадкоємиці ОСОБА_3 про відмову від вступу до ТОВ - фірма «Алмаз» з проханням про видачу грошової частки в сумі 2.130.309грн., пропорційно частці в майні ТОВ - фірма «Алмаз». Вказану частку ОСОБА_3 обраховує з вартості лише двох об`єктів нерухомості: нежитлової будівлі літ.Д-3 по буд. АДРЕСА_1 та нежитлової будівлі літ.В-2 буд. № 6 по вул. Різдвяній у м. Харкові. Відсутність у ТОВ - фірма «Алмаз» коштів для задоволення вимог ОСОБА_3 наряду з невиплатами іншим можливим кредиторам, зумовлює необхідність продажу частки арештованого нерухомого майна. Строки досудового розслідування спливли. Кваліфікація кримінального провадження за ч.3 ст. 206-2 КК України безпідставна, за ч.3 ст. 365-2 КК України мають кваліфікуватись дії спеціальних суб`єктів, зокрема, нотаріуса, а не посадових осіб ТОВ - фірма «Алмаз». Арештована нерухомість належить ТОВ - фірма «Алмаз» і цей арешт протягом понад чотирьох років обмежує право на розпорядження майном, створюючи надмірний тиск на бізнес.
До судового засідання представник власника майна ОСОБА_4 не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, подав клопотання, в якому просив справу розглянути за своєї відсутності.
Прокурор до судового засідання не з`явився, подав заяви, в якій проти задоволення клопотання заперечував, посилаючись на не завершення судової економічної експертизи, просив справу розглянути за своєї відсутності.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали справи, доходить наступного:
Відповідно ч.1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.
23.12.2016 ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова у вказаному вище кримінальному провадженні, як об`єкти кримінально протиправних дій, арештовані: нежитлова будівля літ. «В-2» заг. площею 204,6 м2, розташована у буд. №6 по вул. Різдвяній у м. Харкові; нежитлова будівля літ. «Д-3» заг. площею 498,6 м2, розташована у буд. АДРЕСА_1 ; нежитлові приміщення підвалу № 1-13 в літ. «А-2», заг. площею 63,1 м2, розташовані у буд. №5 по вул. Чоботарській у м. Харкові; торгівельний павільйон літ А-1 приміщення 1-3 площею 17,8 м2, розташований у буд. №2-А по вул. Полтавський Шлях у м. Харкові; нежитлова будівля літ. А-1 торговий павільйон приміщення № 1 площею 97,0 м2, розташована у буд. №144-А по вул. Полтавський Шлях у м. Харкові.
09.03.2017 ухвалою Апеляційного суду Харківської області визначений спосіб арешту майна без позбавлення права користування нежитловими приміщеннями.
29.09.2021 з метою з`ясування суми, з якої обчислюється частка ОСОБА_5 у статутному капіталі ТОВ фірма «Алмаз», а також розміру частки майна, що підлягала поверненню ОСОБА_5 у разі виходу зі складу засновників ТОВ фірма «Алмаз» постановою слідчого у кримінальному провадженні призначена судово-економічна експертиза (а.с.39-40).
Таким чином, на теперішній час досудове розслідування триває, а накладений арешт запобігає можливості приховування, перетворення та відчуження майна, тобто не втратив своєї актуальності, а тому підстави задоволення клопотання відсутні.
У відповідності до ч. 4 ст. 107 КПК України, за неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду клопотання не здійснюється.
Керуючись ст.ст. 107, 174, 372 КПК України, слідчий суддя, -
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження у суді.
Слідчий суддя ОСОБА_1