Справа № 304/1516/21 Провадження № 1-кс/304/21/2022
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 січня 2022 року м. Перечин

Слідчий суддя Перечинського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000198 від 14 листопада 2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України,

В С Т А Н О В И Л А:

11 січня 2022 року до слідчого судді Перечинського районного суду Закарпатської області звернулася адвокат ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ОСОБА_4 , з клопотанням, в якому просить скасувати арешт майна в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000198 від 14 листопада 2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, а саме на автомобіль марки «Audi» модель «Q7», сірого кольору, 2018 року випуску, номер кузова « НОМЕР_1 », реєстраційний номер НОМЕР_2 , який на праві власності належить ОСОБА_4 .

Клопотання мотивує тим, що в провадженні Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області знаходиться кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000198 від 14 листопада 2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України. Це кримінальне провадження порушене у зв`язку з тим, що ОСОБА_4 13 листопада 2021 року, рухаючись на автомобілі марки «Audi» модель «Q7», реєстраційний номер НОМЕР_2 , зачепила правою стороною вказаного автомобіля малолітнього ОСОБА_5 .

Ухвалою слідчого судді Перечинського районного суду Закарпатської області від 17 листопада 2021 року накладено арешт на тимчасово вилучене майно, а саме транспортний засіб марки «Audi» модель «Q7», сірого кольору, 2018 року випуску, номер кузова « НОМЕР_1 », реєстраційний номер НОМЕР_2 , який на підставі свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканці АДРЕСА_1 , та залишено такий на зберіганні на спеціальному майданчику тимчасового тримання відділення поліції № 1 Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області. Відповідно до цієї ухвали підставою для арешту є збереження автомобіля як речового доказу, оскільки такий зберіг на собі сліди цієї ДТП.

Також у клопотанні зазначено, що на даний час у застосуванні арешту на таке майно відпала потреба, так як в рамках вказаного кримінального провадження проведено всі необхідні експертні дослідження щодо майна, яке є предметом клопотання, а також 17 грудня 2021 року здійснено огляд автомобіля та проведено слідчий експеримент. За таких підстав адвокат ОСОБА_3 просить клопотання про скасування арешту майна задовольнити.

У судове засідання ні ОСОБА_4 , ні її адвокат ОСОБА_3 не з`явилися, однак остання подала заяву, в якій просила клопотання про скасування арешту майна розглядати без їх участі, при цьому таке підтримує в повному обсязі та просить його задовольнити.
Заступник начальника СВ відділення поліції № 1 Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області ОСОБА_6 у судове засідання також не з`явився, однак подав клопотання, в якому просить у зв`язку із значною завантаженістю розглянути клопотання про арешт майна в його відсутності.

Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування кримінального провадження за допомогою технічних засобів не здійснювалося.

Слідчий суддя, дослідивши зміст клопотання та додані до нього документи, дійшла висновку, що в клопотанні слід відмовити з таких підстав.

Частина 1 ст. 170 КПК України визначає, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно зі ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано (ч. 2 ст. 174 КПК України).

При вирішенні питання про подальше застосування заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти відповідно до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб; умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Разом з тим, відповідно до ч. 3 ст. 22 КПК України слідчий суддя під час кримінального провадження не може одночасно виконувати функції державного обвинувачення, захисту і судового розгляду.

Так, функції з доведення обґрунтованості поданого клопотання, наявності підстав для його задоволення процесуальним законом покладено виключно на ініціатора такого клопотання, в цьому випадку на власника майна чи його представника. Відтак, слідчий суддя розглядає клопотання на підставі тих доказів, які слідчому судді і представлені. При цьому жодний учасник не позбавлений можливості надати ці докази, а також доводити у судовому засіданні наявність обставин, на які він посилається для підтвердження своїх вимог чи заперечень.

Викладене свідчить про те, що слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом. При цьому саме заявник повинен довести, що арешт, раніше накладений на майно, є необґрунтованим та/або в застосуванні такого арешту відпала потреба.

Так, ухвалою слідчого судді Перечинського районного суду Закарпатської області від 17 листопада 2021 року накладено арешт на тимчасово вилучене майно, а саме транспортний засіб марки «Audi» модель «Q7», сірого кольору, 2018 року випуску, номер кузова « НОМЕР_1 », реєстраційний номер НОМЕР_2 , який на підставі свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканці АДРЕСА_1 , та залишено такий на зберіганні на спеціальному майданчику тимчасового тримання відділення поліції № 1 Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області.

В обґрунтування клопотання про скасування арешту майна адвокат ОСОБА_3 в такому зазначила, що всі необхідні слідчі дії із зазначеним автомобілем проведено, а тому відсутня потреба в його подальшому перебуванні під арештом.

Частинами 1, 2 ст. 84 КПК України визначено, що доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Однак, будь-яких документів, які б підтверджували, що в кримінальному провадженні № 0000198 від 14 листопада 2021 року з автомобілем марки «Audi» модель «Q7», сірого кольору, 2018 року випуску, номер кузова « НОМЕР_1 », реєстраційний номер НОМЕР_2 , який на підставі свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 належить ОСОБА_4 , проведені всі необхідні експертизи, і що в накладенні арешту на таке майно відпала потреба, заявником надано не було. Разом із цим, чинний процесуальний закон надає власнику майна право одержувати копії процесуальних документів, які підтверджують наведені ним у клопотання обставини.

Отже, враховуючи те, що адвокатом ОСОБА_3 не долучено ні будь-яких доказів, що підтверджують проведення всіх необхідних слідчих дій відносно арештованого майна, не заявлено також і клопотань про відкладення розгляду клопотання з метою долучення відповідних доказів, висловлено думку щодо можливості розгляду клопотання по суті за наявними (доданими) до клопотання матеріалами, то слідчий суддя дійшла переконання, що у цій конкретній ситуації не доведено, що в подальшій дії вказаного заходу забезпечення кримінального провадження відпала потреба.

За таких підстав, слідчий суддя дійшла висновку, що клопотання про скасування арешту майна є передчасним, необґрунтованим та таким, що задоволенню не підлягає.

При цьому, слідчий суддя роз`яснює заявнику його право повторно звернутись із клопотанням про скасування арешту майна після того, як відпаде потреба у його арешті.

Керуючись ст. 22, 26, 170, 174, 309, 369-372, 532 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И Л А:

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , поданому в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000198 від 14 листопада 2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, відмовити.

Роз`яснити ОСОБА_4 , що вона має право повторно звернутись із клопотанням про скасування арешту майна після того, як відпаде потреба в його арешті.

Ухвала оскарженню не підлягає, однак, відповідно до ч. 3 ст. 309 КПК України, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя: ОСОБА_1