Справа № 359/7600/21
Провадження № 1-кс/359/1207/2021
У Х В А Л А
Іменем України
14 серпня 2021 року Слідчий суддя Бориспільського міськрайонного суду ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , адвоката ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Бориспіль з технічною аудіо та відео фіксацією клопотання слідчого слідчого відділу Бориспільського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київської області ОСОБА_7 про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю с. Почапинці Чемеровецького району Хмельницької області, громадянину України, зареєстрованому за адресою АДРЕСА_1 , фактично без постійного місця проживання,-

в с т а н о в и в:
Слідчий слідчого відділу Бориспільського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київської області ОСОБА_8 за погодженням прокурора Бориспільської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_9 , звернувся до слідчого судді з клопотанням, в якому просить застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Згідно клопотання, 09 серпня 2021 року о 23 год. 30 хв. ОСОБА_5 та ОСОБА_10 знаходились поблизу магазину «АТБ», що розташований по вулиці Головатого, 87 у місті Бориспіль Київської області. В цей час, з невстановлених досудовим розслідуванням причин, між ОСОБА_5 та ОСОБА_10 виникла сварка на ґрунті особистих неприязних відносин. Під час цієї сварки у ОСОБА_5 , виник злочинний намір на заподіяння ОСОБА_10 тілесних ушкоджень. Реалізуючи свій злочинний намір, ОСОБА_5 невстановленим предметом наніс ОСОБА_10 кілька ударів по голові, спричинивши тілесні ушкодження у вигляді: субдуральної гематоми у лівій скроневій області та правій лобно-скроневій області; масивного субарахноїдального крововиливу; ділянки геморагічного забою лівої скроневої області; перелому кісток носу, лівої скроневої кістки, скроневого відростку зліва.

12.08.2021 о 20 годині 00 хвилин ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України. Того ж дня йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.1 ст.121 КК України.

Як зазначено в клопотанні, причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.1 ст.121 КК України доведена, обґрунтована та підтверджується зібраними в ході досудового розслідування доказами, що містяться в матеріалах досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні.

Слідчий зазначає, що вході досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п.1, п.3 та п.5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме: підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, будучи усвідомленим про призначення йому покарання у вигляді позбавлення волі; може незаконно впливати на свідків ОСОБА_11 та ОСОБА_12 ; може вчинити інші злочини, оскільки неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності.

Слідчий вважає, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не пов`язаний з позбавленням волі, не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 та слідчий ОСОБА_8 підтримали клопотання та просили його задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник адвокат ОСОБА_6 заперечували проти задоволення клопотання слідчого, просили обрати підозрюваному менш суворий запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.

Вислухавши пояснення учасників кримінального провадження та дослідивши документи матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з ч. 1 ст. 177, ч. 1 ст. 178 цього Кодексу метою застосування запобіжного заходу є запобігання спробам підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності цих ризиків, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винуватим; міцність соціальних зв`язків підозрюваного у місці його постійного проживання; майновий стан підозрюваного та наявність повідомлення йому про підозру у вчиненні кримінального правопорушення.

За правилом ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам.

Встановлено, що 12.08.2021 о 20 год. 00 хв. ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.121 КК України.

12.08.2021 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.121 КК України.

Згідно із ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Оскільки чинне законодавство не розкриває поняття обґрунтованої підозри, тому враховуючи ст. 8, 9 КПК України слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. Тривала практики ЄСПЛ сформувала позицію, що обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаy v.United Kingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).

Обґрунтованість підозри, оголошеної ОСОБА_5 підтверджується: даними протоколу прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від ОСОБА_13 в якій коротко зазначено, що 10.08.2021 до КНП «ББЛІЛ» з тілесними ушкодженнями доставлено її брата ОСОБА_10 ; показаннями свідків ОСОБА_11 та ОСОБА_12 ; даними протоколу пред`явлення особи для впізнання за фотознімками.

З огляду на це слідчий суддя дійшов переконання, що в ході досудового розслідування зібрана достатня кількість належних та допустимих доказів на підтвердження обґрунтованості підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого йому злочину.

Згідно з ч. 1 ст. 183 цього ж Кодексу тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується, якщо жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбачених статтею 177 КПК України.

Відповідно до п.п. 1, 3, 5 ч. 1, ч. 2 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є запобігання спробам обвинуваченого переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний може здійснити ці дії.

Підозрюваний ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ч.1 ст.121 КК України, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, а тому з метою ухилення від кримінальної відповідальності він може переховуватися від органу досудового розслідування та суду; підозрюваний ОСОБА_5 може незаконно впливати на свідків ОСОБА_11 та ОСОБА_12 , оскільки останні своїми показаннями викривають його у вчиненні злочину; та може вчинити інші злочини, оскільки ОСОБА_5 неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності. 14.05.2019 до Бориспільського міськрайонного суду Київської області направлено обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні злочину передбаченого ч.3 ст.186 КК України. 21.05.2019 до Бориспільського міськрайонного суду Київської області направлено обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні злочину передбаченого ч.3 ст.185 КК України. Вказані обставини свідчать про те, що підозрюваний ОСОБА_5 схильний до вчинення злочинів та може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Жоден із більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, не зможе запобігти ризикам переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та вчинення ним іншого кримінального правопорушення. Тримання ОСОБА_5 під вартою сприятиме забезпеченню кримінального судочинства та правопорядку. Безумовно, досягнення таких цілей становить суспільний інтерес, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи підозрюваного.

Як роз`яснив Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ в п. 17 листа №511-550/0/4-13від 04.04.2013, розумність тримання під вартою не може оцінюватись абстрактно. Вона має оцінюватись в кожному окремому випадку в залежності від особливостей конкретної справи та причин, про які йдеться у рішеннях національних судів. Тримання під вартою може бути виправдано тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який, не зважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості (п. 79 рішення ЄСПЛ у справі «Харченко проти України» від 10.02.2011).

При цьому, Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; підвищена суспільна небезпечність інкримінованого обвинуваченому злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; ризик переховування від суду; можливість вчинення іншого правопорушення особою; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством (п. 79 рішення ЄСПЛ у справі «Харченко проти України» від 10 лютого 2011 року, рішення «Лабіта проти Італії» від 06.04.2000 р., рішення «Летельє проти Франції» від 26.06.1991 р.).

З огляду на це слідчий суддя вважає за необхідне обрати ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів без визначення розміру застави, зважаючи на положення п.1 ч.4 ст.183 КПК України.

На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 176-178, 183, 184, 193, 194, 196, 197, 376 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в :
Клопотання слідчого ОСОБА_4 задовольнити.

Обрати ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою терміном 60 днів без визначення розміру застави та утримувати його у державній установі «Київський СІЗО» Міністерства юстиції України.

Строк тримання під вартою рахувати з моменту затримання ОСОБА_5 з 20 год. 00 хв. 12 серпня 2021 р.

Дія ухвали закінчується 10 жовтня 2021 року о 20 год. 00 хв.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1