Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 11-сс/4809/470/21 Головуючий у суді І-ї інстанції ОСОБА_1
Категорія Доповідач в колегії апеляційного суду ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.12.2021 року. 28.12.2021 м. Кропивницький

Колегія суддів судової палати у кримінальних справах Кропивницького апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,
суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу захисника адвоката ОСОБА_6 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 , на ухвалу Ленінського районного суду м. Кіровограда від 16.12.2021, якою щодо

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Пантаївка, м. Олександрія, Кіровоградської області, громадянина України, середньо-спеціальною освітою, не працюючого, не одруженого, не маючого утриманців, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше неодноразово судимого,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, а саме з 09 год 15 хв 14.12.2021 до 09 год 15 хв 11.02.2022 та визначено заставу у розмірі 20 (двадцяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 45 400 (сорок п`ять тисяч чотириста) гривень.
За участю учасників судового провадження:

прокурора ОСОБА_8 ,
захисника адвоката ОСОБА_6

ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 16.12.2021 задоволено клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого управління ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_9 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо ОСОБА_7 , який підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Мотивуючи зазначену ухвалу, слідчий суддя вказав на необхідність застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання його під вартою, так як наявні у матеріалах клопотання дані, що підтверджують наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що у разі обрання стосовно ОСОБА_7 запобіжного заходу не пов`язаного із триманням під вартою, вказане не забезпечить на початковому етапі досудового розслідування та у подальшому належного виконання останнім його процесуальних обов`язків, оскільки він обґрунтовано підозрюється у вчиненні умисного кримінального правопорушення у сфері обігу наркотичних засобів, санкція якої передбачає позбавлення волі на строк від шести до десяти років з конфіскацією майна, що свідчить про те, що останній може вчинити спробу направлену на ухилення від кримінальної відповідальності, а також буде мати можливість допустити вчинення нових кримінальних правопорушень, що стане передумовою для затягування розгляду кримінального провадження.

В апеляційній скарзі захисник адвокат ОСОБА_6 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 ,просить ухвалу слідчого судді скасувати та постановити нову ухвалу, якою відмовити у задоволенні клопотання слідчого та обрати його підзахисному більш м`який запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, а саме домашній арешт, який він може відбувати за адресою: АДРЕСА_1 .
Отже, захисник вважає, що ухвала суду першої інстанції є незаконною та необґрунтованою, оскільки в матеріалах клопотання відсутні достатні докази того, що підозрюваний ОСОБА_7 наразі перешкоджає чи перешкоджатиме кримінальному провадженню, чинить спроби незаконного впливу на інших учасників кримінального провадження, а також спроби знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Вказує і на те, що ОСОБА_7 має постійне місце проживання,та є співвласником квартири в м. Олександрія, що вказує на можливість застосування до нього саме домашнього арешту.

З огляду на вищевикладене захисник вважає, що органом досудового розслідування не надано достатніх доказів того, що застосування до підозрюваного ОСОБА_7 більш м`яких запобіжних засобів, ніж тримання під вартою, для запобігання наявним ризикам, - буде недостатнім. А тому він вважає, що достатнім буде застосування стосовно підозрюваного більш м`якого, ніж тримання під вартою, запобіжного заходу для запобігання можливим ризикам та вважає за можливе обрати стосовно підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Заслухавши доповідача, пояснення захисника адвоката ОСОБА_6 , який підтримав доводи апеляційної скарги, думку прокурора, який заперечив задоволення апеляційної скарги, перевіривши матеріали клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу, які надійшли із районного суду та проаналізувавши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга захисника задоволенню не підлягає, виходячи з такого.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно з частинами 1, 2 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Так, при розгляді клопотання слідчого про застосування до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчий суддя належним чином врахував наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, а також те, що матеріали клопотання містять дані, які вказують на наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ст. 177 КПК України, а саме що ОСОБА_7 може переховуватись від органів досудового розслідування, незаконно вплинути на свідків.

Про наявність вказаних ризиків свідчить той факт, що кримінальне правопорушення в якому обґрунтовано підозрюється ОСОБА_7 , відповідно до ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів, так як санкцією ч. 2 ст. 307 КК України передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від шести до десяти років з конфіскацією майна, що вказує на можливість переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду.

Також, на обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_7 підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, вказують: протокол за результатами проведення негласної (слідчої) розшукової дії зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж, контроль за телефонними розмовами від 27.09.2021 (а.с.10-13), протокол про результати контролю за вчиненням злочину від 02.07.2021 (а.с.14), висновок експерта від 04.08.2021 №СЕ-19/112-21/5924-НЗПРАП (а.с.15-17), протокол обшуку від 14.12.2021 (а.с.20-23) висновок експерта від 15.12.2021 №СЕ-19/112-21/10663-НЗПРАП (а.с.24-26).
Також, є надуманими та непідтвердженими належними доказами, посилання захисника на недоведеність наявності ризиків, передбачених п.п. 1,3 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки вони спростовуються вищенаведеними доводами.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що слідчий суддя обґрунтовано задовольнив клопотання слідчого і застосував до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки під час розгляду клопотання встановлені обставини, які є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, зазначених у ст. 176 КПК України не зможе запобігти доведеним ризикам, та забезпечити виконання ним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Таким чином, застосований до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою за обставин даного кримінального провадження, з урахуванням встановлених ризиків, на думку колегії суддів, не є надмірним та таким, що принижує його гідність у розумінні Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

При цьому, слідчий суддя правильно застосував і положення ч. 3 ст. 183 КПК України, відповідно до якої слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Також, згідно п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 4 статті 182 КПК України передбачено, що розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, з умовою достатньої гарантії виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків і не може бути завідомо непомірним для нього.

Визначаючи розмір застави, слідчий суддя в достатній мірі врахував обставини кримінального правопорушення, особу підозрюваного, наявність соціальних зв`язків та обґрунтовано визначив йому мінімально можливу за даних обставин заставу, а саме у розмірі 20 (двадцяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 45400 (сорок п`ять тисяч чотириста гривень),яка за вищенаведених обставин буде достатньою для забезпечення належної поведінки підозрюваного, зумовлена ступенем довіри до нього та при цьому перспектива втрати внесеної застави, буде стримуючим фактором, щоб в особи, щодо якої застосовано заставу, не виникло бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини по справі.

Таким чином, виходячи з положень ст.ст. 177-178 КПК України, ст.ст. 5,6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та матеріалів справи, колегія суддів апеляційного суду приходить до висновку, що апеляційну скаргу захисника необхідно залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді без зміни.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 376, 405, 407, 419, 422 КПК України, колегія суддів,

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу захисника адвоката ОСОБА_6 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 16.12.2021, якою щодо ОСОБА_7 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, а саме з 09 год 15 хв 14.12.2021 до 09 год 15 хв 11.02.2022 та визначено заставу у розмірі 20 (двадцяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 45400 (сорок п`ять тисяч чотириста) гривень залишити без зміни.

Ухвала апеляційного суду є остаточною і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4

З оригіналом згідно:

Суддя Кропивницького
апеляційного суду ОСОБА_2