Справа № 297/176/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про арешт майна

10 січня 2022 року м. Берегове

Слідчий суддя Берегівського районного суду Закарпатської області МИХАЙЛИШИН В.М., за участю секретаря Мартинишин О.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Берегівської окружної прокуратури Сита Ю.Ю. про накладення арешту на тимчасово вилучене майно на стадії досудового розслідування по кримінальному провадженню № 0000004 від 04.01.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Прокурор Берегівської окружної прокуратури Сита Ю.Ю. звернувся до суду з клопотанням про накладення арешту на стадії досудового розслідування на тимчасово вилучене майно по кримінальному провадженню № 0000004 від 04.01.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

Згідно клопотання, досудовим розслідуванням встановлено, що 03.01.2022 року до чергової частини Берегівського РВП ГУНП в Закарпатській області надійшло повідомлення про те, що під час перевірки документів, водій трактора марки «Білорусь», реєстраційний номерний знак « НОМЕР_1 », пред`явив посвідчення машиніста-тракториста, видане на ім`я ОСОБА_1 , яке на думку інспекторів СРПП Берегівського РВП ГУНП в Закарпатській області містить ознаки підробки.

Так, слідчим СВ Берегівського РВП ГУНП в Закарпатській області Буришиним В.П. був проведений огляд місця події від 03.01.2022 року в період часу з 15 години 05 хвилин по 15 годину 30 хвилин за адресою: с. Вари, вул. Ілони Зріні, Берегівського району, неподалік транспортного мосту, який прокладений через річку Боржава. В ході проведення вказаної слідчої дії, посвідчення тракториста-машиніста серії НОМЕР_2 від 15.07.2012 року, видане на ім`я ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця с. Вари, Берегівського району, яке видане інспекцією державного технічного нагляду Львівської обласної державної адміністрації, було вилучено та поміщено до паперового конверту, який опечатано та на якому розписались учасники процесуальної дії.

Метою накладення арешту є збереження речових доказів, з метою унеможливити розпоряджатися вищевказаним документом, щоб запобігти зникненню, втраті або пошкодженню відповідного документу та можливості проведення відповідних експертиз з метою спростування чи підтвердження факту підробки вилученого документу.

Прокурор Сита Ю.Ю. в судове засідання не з`явився. При цьому, подав заяву про розгляд клопотання без його участі, клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Дослідивши матеріали клопотання, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, суд приходить до наступного висновку.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Як встановлено в ході розгляду клопотання СД Берегівського РВП ГУНП в Закарпатській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000004 від 04.01.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

Відповідно до абзацу 1 ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно абзацу 2 ч. 1 ст. 170 КПК України, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Частиною 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати, зокрема, правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу), розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

За таких обставин, враховуючи вищенаведене, дослідивши матеріали клопотання, суд приходить до переконання про наявність достатніх підстав вважати, що вилучення вказаного документу в ході проведення 03.01.2022 року огляду відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України та матиме доказове значення у кримінальному провадженні.

У матеріалах кримінального провадження вбачається наявність достатніх підстав вважати, що вилучений документ має важливе значення для кримінального провадження, у зв`язку з чим може бути використаний як доказ протиправних дій.

Відповідно до постанови дізнавача сектору дізнання Берегівського РВП ГУНП в Закарпатській області Сабов В.В. від 04.01.2022 року зазначений документ визнаний речовим доказом (а.с. 9-10).

Беручи до уваги вищевикладене, а також те, що є необхідність у накладенні арешту на документ, який тимчасово вилучено та визнано речовим доказом, клопотання про накладення арешту є обґрунтованим та підлягає до задоволення.

Відповідно до ст. 175 КПК України, ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 131-132, 170-175, 309, 370-372, 309, 395 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Берегівської окружної прокуратури Сита Ю.Ю. про накладення арешту на тимчасово вилучене майно на стадії досудового розслідування по кримінальному провадженню № 0000004 від 04.01.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучений документ, а саме: посвідчення тракториста-машиніста серії НОМЕР_2 від 15.07.2012 року, видане на ім`я ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця с. Вари, Берегівського району, яке було вилучено протоколом огляду місця події від 03.01.2022 року, який проводився за адресою: с. Вари, вул. Ілони Зріні, Берегівського району, Закарпатської області, в період часу з 15 години 05 хвилин по 15 годину 30 хвилин та поміщено до паперового конверту, який опечатано та на якому розписались учасники процесуальної дії.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором. Копія ухвали негайно після її постановлення вручається слідчому, прокурору, а також присутнім під час оголошення ухвали.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення. Якщо ухвалу постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії ухвали.

Слідчий суддя Віталій МИХАЙЛИШИН