Справа № 643/2276/22
Провадження № 1-кс/643/809/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.02.2022 слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0002585 від 30.12.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, -

встановив:

З поданого клопотання вбачається, що слідчим відділом ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002585 від 30.12.2021 за ч. 1 ст. 121 КК України.

11.02.2022 на підставі ухвали слідчого судді Московського районного суду м. Харкова проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 за місцем фактичного мешкання: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в ході якого виявлено та вилучено: свідоцтво про народження на ім`я ОСОБА_4 , ідентифікаційний код платника податків на ім`я ОСОБА_4 , паспорт громадянина України на ім`я ОСОБА_4 , паспорт громадянина України для виїзду за кордон на ім`я ОСОБА_4 , чоловічу кофту сіро-чорно білого кольору в клітину, в якій останній перебував на місці вчинення злочину.

За результатами проведеного обшуку ОСОБА_4 оголошено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.121 КК України, однак останній від органів досудового розслідування ухиляється, у зв`язку з чим вирішується питання про обрання міри запобіжного заходу.

Прокурор звернувся до суду з клопотанням про арешт майна, вилученого в ході обшуку 11.02.2022, оскільки вилучені предмети мають відношення до вчинення кримінального правопорушення та будуть використані в якості речових доказів, а також з метою позбавлення можливості їх знищення або переховування.

Разом з клопотанням прокурор подав заяву, в якій його підтримав, розгляд просив провести за його відсутністю.

Розглянувши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя встановив наступне: за повідомленням до чергової частини ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області щодо умисного спричинення тяжких тілесних ушкоджень внесені відомості до ЄРДР за ознаками ч. 1 ст. 121 КК України.

Ухвалою слідчого судді Московського районного суду м. Харкова від 17.01.2022 надано дозвіл на проведення обшуку квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 за місцем реєстрації та фактичного мешкання ОСОБА_4 , 1995 р.н., з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, встановлення особи, що його вчинила, відшукання та вилучення знаряддя кримінального правопорушення, а саме: одягу, що може вказувати на причетність особи до вчинення кримінального правопорушення, знаряддя вчинення злочину предметів, схожих на палиці у формі бити, газових балончиків, або предметів, заздалегідь пристосованих для нанесення тілесних ушкоджень, об`єктів із слідами біологічного походження (кров, слина, фрагменти епітелію, тощо), мобільних телефонів, сім карт, комп`ютерів, планшетів, інших електронних приладів і інших предметів і документів, які як самостійно, так і в сукупності з іншими доказами у вказаному кримінальному провадженні, мають суттєве значення для з`ясування обставин злочину, а також розгляду справи по суті.

Згідно копії протоколу обшуку, останній проведений 11.02.2022 в період часу з 07:33 до 08:18 за адресою: АДРЕСА_1 за місцем фактичного мешкання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в ході обшуку виявлено та вилучено: свідоцтво про народження на ім`я ОСОБА_4 , ідентифікаційний код платника податків на ім`я ОСОБА_4 , паспорт громадянина України на ім`я ОСОБА_4 , паспорт громадянина України для виїзду за кордон на ім`я ОСОБА_4 , чоловічу кофту сіро-чорно білого кольору в клітину, в якій останній перебував на місці вчинення злочину.

Клопотання надійшло до суду 15.02.2022, подано на поштове відділення 11.02.2022 протягом 48 годин після вилучення майна, отже строк звернення до суду прокурором дотриманий.

Згідно абзацу 1 ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження, а метою, крім іншого, забезпечення збереження речових доказів (абз. 2 ч. 1, ч. 2 ст.170 КПК України).

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження тощо.

Слідчий суддя вважає доведеним, що виявлена та вилучена під час проведення обшуку чоловіча кофта може бути доказом факту та обставин, що встановлюються, зокрема містити на собі сліди вчиненого кримінального правопорушення. Для встановлення цього факту необхідно проведення комплексу слідчих та процесуальних дій, відповідних судових експертиз, що потребує певного часу.

Таким чином, враховуючи кваліфікацію кримінального правопорушення та обставини його вчинення, слідчий суддя вважає, що вилучена кофта є доказом вчинення кримінального правопорушення та належить до речей і документів, з метою відшукання яких слідчим суддею надано дозвіл на обшук, тому потреба в накладенні арешту на нього є очевидною та доцільною.

Кожен з ризиків, перелічених в ч. 1 ст. 170 КПК України, а саме приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження, доведений, отже клопотання в цій частині має бути задоволено.

Що стосується вилучених документів, що посвідчують особу, а саме свідоцтва, паспортів та довідки присвоєння РНОКПП, слідчий суддя зазначає наступне: документи, що посвідчують особу, не є речовим доказом в розумінні ст. 98 КПК України.
Крім того, у клопотанні про арешт майна прокурором не зазначено, яке відношення вилучені речі мають до вчиненого кримінального правопорушення, не вказано зв`язку та мотивів, з яких можливо зрозуміти їх значення у даному кримінальному провадженні, тобто в порушення ч. 1 ст. 173 КПК України не доведена необхідність накладення арешту на вказані речі, при цьому ухвала слідчого судді про надання дозволу на обшук не містить посилань на можливість вилучення вказаних документів.
Таким чином, за відсутності обґрунтування про відношення вищевказаних документів до кримінального провадження, слідчий суддя вважає в цій частині клопотання таким, що не підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст. 170-173, 309, 369-372, 376, 395 КПК України, -

постановив:

Клопотання про арешт майна задовольнити частково.

Накласти арешт на майно, вилучене 11.02.2022 під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 за місцем фактичного мешкання: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме:

- чоловічу кофту сіро-чорно білого кольору в клітину.

В задоволенні клопотання в частині накладення арешту на: свідоцтво про НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_4 , ідентифікаційний код платника податків на ім`я ОСОБА_4 , паспорт громадянина України на ім`я ОСОБА_4 , паспорт громадянина України для виїзду за кордон на ім`я ОСОБА_4 відмовити.

Майно, в арешті якого відмовлено негайно повернути власнику ОСОБА_4 .

Питання щодо зберігання вилученого майна вирішити відповідно до положень ст. 100 КПК України та Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 № 1104.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1