печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 жовтня 2021 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду у залі суду в м. Києві судове провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_3 в інтересах Житлово-будівельного кооперативу «Захисник» про скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва № 757/41185/20-к від 24.09.2020 року, на майно, у кримінальному провадженні № 0006132 від 16.08.2019 року, -
ВСТАНОВИВ:
22.09.2021 року в провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ЖБК «Захисник» про скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва № 757/41185/20-к від 24.09.2020 року, на майно, у кримінальному провадженні № 0006132 від 16.08.2019 року. Мотивуючи подане клопотання про скасування арешту майна, заявник вказує, що ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 24.09.2020 року у справі № 757/41185/20-к задоволено клопотання прокурора третього відділу організації процесуального керівництва та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів органами центрального апарату Національної поліції України Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю Офісу Генерального прокурора ОСОБА_4 про накладення арешту на майно. Накладено арешт на: об`єкт незавершеного будівництва житловий будинок з вбудованими приміщеннями громадського призначення за адресою: вул. Бориспільська, 19 у Дарницькому районі м. Києва, що розташований та будується на земельній ділянці з кадастровим номером :63:332:0051, разом із квартирами та нежитловими (комерційними) приміщеннями у ньому, а також на майнові права на однокімнатні квартири за АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 , АДРЕСА_4 , АДРЕСА_5 , АДРЕСА_6 , АДРЕСА_7 , АДРЕСА_8 , АДРЕСА_9 , АДРЕСА_10 , АДРЕСА_11 , АДРЕСА_12 , АДРЕСА_13 , АДРЕСА_14 , АДРЕСА_15 , АДРЕСА_16 , АДРЕСА_17 , двокімнатні квартири за АДРЕСА_18 , АДРЕСА_19 , АДРЕСА_20 , АДРЕСА_21 , АДРЕСА_22 , АДРЕСА_23 , АДРЕСА_24 , АДРЕСА_25 , АДРЕСА_26 , АДРЕСА_27 , АДРЕСА_28 , АДРЕСА_29 , АДРЕСА_30 , АДРЕСА_31 , АДРЕСА_32 , АДРЕСА_33 , АДРЕСА_34 , АДРЕСА_35 , АДРЕСА_36 , АДРЕСА_37 , АДРЕСА_38 , АДРЕСА_39 , АДРЕСА_40 , АДРЕСА_41 , АДРЕСА_42 , АДРЕСА_43 , АДРЕСА_44 , АДРЕСА_45 , АДРЕСА_46 , АДРЕСА_47 та АДРЕСА_48 , трикімнатні квартири за АДРЕСА_49 , АДРЕСА_50 , АДРЕСА_51 , АДРЕСА_52 , АДРЕСА_53 , АДРЕСА_54 та АДРЕСА_55 , нежитлові (комерційні) приміщення за № 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, що розташовані у житловому будинку № 19 по вул. Бориспільській, у м. Києві, - встановивши заборону ТОВ «ОСВ Практик» (), ЖБК «Захисник» (), державним реєстраторам та іншим особам вчиняти будь-які реєстраційні дії, укладати правочини щодо відчуження вказаного майна. При накладанні арешту на майно заявника залишено поза увагою порушення названих імперативних вимог кодексальної норми та ігнорування їх слідчим і прокурорами, що вказує на неповноту судового розгляду, невідповідність висновків слідчого судді, викладених у судовому рішенні фактичних обставинам кримінального провадження та істотне порушення вимог кримінального процесуального закону. В порушення вимог ч. 11 ст. 170 КПК України арешт майна заявнкиа застосований судом без дослідження обставин, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна. В ухвалі суду жодним чином не відображено дослідження всіх обставин та підстав застосування арешту майна та здійснення реєстраційних дій стосовно такого майна, які свідчать про необхідність застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна Скаржника.
Таким чином, з урахуванням відсутності підстав застосування заходів забезпечення, не досягнення такими заходами мети їх застосування, що призвело лише до зупинення будівельних робіт на об`єкті будівництва Скаржника та завдання такому значних збитків, то такі заходи забезпечення кримінального провадження не підлягають застосуванню.

Адвокат ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання у відсутність, вимоги клопотання підтримує у повному обсязі, просить задовольнити та скасувати накладений арешт. Прокурор ОСОБА_4 у судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання у відсутність, проти задоволення клопотання заперечує у повному обсязі, просить відмовити. Слідчий суддя, вивчивши клопотання, матеріали, якими воно обґрунтовується, приходить до наступного. Судовим розглядом встановлено, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному проваджені № 0006132 від 16.08.2019 за фактом шахрайського заволодіння коштами інвесторів ЖБК «Захисник», за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України. Ухвала суду від 24.09.2020 року у справі № 757/41185/20-к обґрунтована наявністю кримінального провадження № 0001238 від 28.11.2017 за фактом привласнення грошових коштів в особливо великих розмірах службовими особами ТОВ «ОСБ «Практик» та ЖБК «Захисник» за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 190, ч. 3 ст. 191, ч. 5 ст. 191 КК України. Постановою прокурора від 25.06.2020 об`єднано матеріали досудових розслідувань у кримінальних провадженнях № 0006132 від 16.08.2019, № 0001238 від 28.11.2017 та № 0007762 від 22.10.2019 в одне провадження під № 0001238. В межах вказаного кримінального провадження встановлено, що 20.06.2014 між ТОВ «ОСВ Практик» () (Генпідрядник) та ЖБК «Захисник» () (Замовник) укладено договір генерального підряду на капітальне будівництво № 2, згідно якого Генпідрядник зобов`язувався на свій ризик своїми та/або залученими силами та засобами збудувати та передати Замовнику об`єкт будівництва відповідно до затвердженої проектно-кошторисної документації, умов Договору та завдання Замовника, а саме житловий будинок з вбудованими приміщеннями громадського призначення за будівельною адресою: місто Київ, Дарницький район, вул. Бориспільська, 19 (кадастровий номер земельної ділянки :63:332:0051), а Замовник зобов`язувався прийняти закінченим будівництвом об`єкт та оплатити його в межах договірної ціни. Відповідно до п. п. 1.2 та 1.3 даного Договору, для забезпечення фіксованої вартості житла членів кооперативу «Захисник» Замовник надавав можливість Генпідряднику залучати кошти інвесторів для фінансування будівництва помешкань, а саме: однокімнатних квартир за № № 1, 8, 9, 16, 33, 49, 57, 65, 80, 89, 93, 107, 113, 116, 121, 126 та 129, двокімнатних за № № 3, 4, 6, 15, 38, 39, 52, 54, 58, 60, 70, 71, 101, 105, 106, 109, 124, 128, 138, 163, 168, 175, 176, 177, 179, 183, 184, 199, 200, 204 та 207, трикімнатних за № № 68, 161, 171, 178, 198, 202 та 209, а також нежитлових комерційних приміщень у кількості 12 шт. Зі змісту клопотання вбачається, що Протоколом № 3 загальних зборів членів ЖБК «Захисник» при ГУ МВС України у м. Києві від 12.06.2014 передбачена можливість генпідрядної організації ТОВ «ОСВ Практик» залучити кошти інвесторів для фінансування будівництва помешкань, перелік яких визначено вказаним протоколом. У клопотанні прокурора зазначається, що в подальшому між ТОВ «ОСВ Практик» (продавець) та фізичними особами (інвестори (покупці)) укладено договори купівлі-продажу майнових прав на указані вище квартири та нежитлові (комерційні) приміщення, що будуються у складі житлового будинку з вбудованими приміщеннями громадського призначення за будівельною адресою: м. Київ, Дарницький район, вул. Бориспільська, 19, будівництво якого здійснюється ТОВ «ОСВ Практик» на земельній ділянці з кадастровим номером :63:332:0051. За вказаними договорами, як зазначив прокурор в клопотанні, інвесторами сплачено ТОВ «ОСВ Практик» кошти на загальну суму понад 22 млн. грн. Відповідно до умов договорів, ТОВ «ОСВ Практик» як продавець зобов`язаний передати квартири у власність покупця шляхом складання акту приймання-передачі після введення об`єкту капітального будівництва в експлуатацію. Відповідно до зазначених стороною обвинувачення у клопотанні відомостей, 04.07.2019 ЖБК «Захисник» в односторонньому порядку розірвано договір генерального підряду на капітальне будівництво № 2 від 20.06.2014 між ТОВ «ОСВ Практик» та ЖБК «Захисник», анулювавши, зокрема, його п. п. 1.2 щодо залучення до будівництва зазначеного будинку коштів інвесторів ТОВ «ОСВ Практик», без врахування їх прав та інтересів, з мотивів нібито порушення строків введення в експлуатацію будинку. В матеріалах клопотання прокурор зазначив, що допитані інвестори повідомили про неправомірні дії з боку керівництва ЖБК «Захисник», спрямовані на незаконне відчуження третім особам належних ним майнових прав на квартири, будівництво яких вони профінансували та майнові права на які належать їм за відповідними договорами купівлі-продажу. Зазначили, що заплановано забрати корпоративні права на квартири інвесторів ТОВ «ОСВ Практик». Також прокурор зазначив, що допитаний як свідок директор ТОВ «ОСВ Практик» ОСОБА_5 вказав, що 26.09.2019 на загальних зборах ЖБК «Захисник» керівництвом кооперативу вже було представлено членам кооперативу потенційних покупців корпоративних прав на квартири інвесторів ТОВ «ОСВ Практик». Також на цих зборах прийнято рішення про передачу інвесторських майнових прав новому генеральному підряднику, із яким ЖБК «Захисник» в подальшому має намір заключити договір генерального підряду. Адвокатом в клопотанні було зазначено, що відповідно до клопотання, на думку органу досудового розслідування, службові особи ЖБК «Захисник» вчиняють незаконні дії, направлені на заволодіння майновими правами інвесторів ТОВ «ОСВ Практик» на інвестовані ними квартири. У відповідності до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано. Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку про наявність у ТОВ «ФОРЕСТ БУД» права на звернення до суду з клопотанням про скасування арешту майна. Так, статтями 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом. Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура. Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008 року, де вказувалися порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права». Відповідно до Постанови Європейського Суду від 09.06.2005 по справі «Бакланов проти Російської Федерації», Постанови Європейського Суду від 24 березня 2005 року по справі «Фрізен проти Російської Федерації», Судом наголошується на тому, що перша та найбільш важлива вимога статті 1 Протоколу № 1 до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання публічної влади у право на повагу до власності має бути законним, держави уповноважені здійснювати контроль за використанням власності шляхом виконання законів. Більше того, верховенство права, одна з засад демократичної держави, втілюється у статтях Конвенції. Питання у тому, чи було досягнуто справедливої рівноваги між вимогами загального інтересу та захисту фундаментальних прав особи, має значення для справи лише за умови, що спірне втручання відповідало вимогам законності і не було свавільним. Як вбачається з мотивувальної частини ухвали Печерського районного суду м. Києва від 24.09.2020 року при накладенні арешту слідчий суддя виходив з того, що на час розгляду клопотання у органу досудового розслідування були достатні підстави вважати, що вилучене майно є речовим доказом, а відтак з метою збереження речових доказів, слідчий суддя прийшов до переконання про необхідність накладення арешту. Між тим, статтею 28 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Критерії для визначення розумності строків кримінального провадження визначені ч. 3 ст. 28 КПК України, однак він має бути об`єктивно необхідним для прийняття процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, продовження заходів забезпечення кримінального провадження, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності. Окрім того, Європейський суд з прав людини через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі "Іатрідіс проти Греції" [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі "Антріш проти Франції", від 22 вересня 1994 року, Series А N 296-А, п. 42, та "Кушоглу проти Болгарії", заява N 48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції", пп. 69 і 73, Series A N 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства", n. 50, Series A N 98). За встановлених обставин слід дійти висновку, що вказане майно не має відношення до предмету досудового розслідування у кримінальному провадженні провадженні, тобто відсутні підстави вважати, що вказане майно містить ознаки речових доказів та як наслідок співвідносяться з предметом досудового розслідування у кримінальному провадженні, з чого вбачається, що дана версія органу досудового розслідування належним чином не досліджена та не підтверджена допустимими в розумінні ст. 86 КПК України доказами, а спростована наданими доказами в обґрунтування скасування арешту майна. Підозру власникам ЖБК «Захисник» не оголошено. Наряду з вказаним, аналізуючи доводи клопотання про скасування арешту, накладеного на нежитлову будівлю, слідчий суддя приходить до висновку, що зазначені доводи не вказують на обґрунтованість накладення арешту на майно, так як вказане майно не співвідноситься з предметом досудового розслідування. Слідчий суддя, приймаючи до уваги ту обставину, що однією із засад кримінального провадження є принцип змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом, приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню, оскільки доводи заявника є обґрунтованими, у даному випадку, втручання державного органу у право на мирне володіння майном порушує «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав власника майна, тобто становить «особистий і надмірний тягар для особи».

Керуючись ст. ст. 98, 167, 170,171, 172, 173, 174 КПК України, слідчий суддя,-
УХВАЛИВ:
Клопотання - задовольнити. Скасувати арешт накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 24.09.2020 року у справі № 757/41185/20-к на: об`єкт незавершеного будівництва житловий будинок з вбудованими приміщеннями громадського призначення за адресою: вул. Бориспільська, 19 у Дарницькому районі м. Києва, що розташований та будується на земельній ділянці з кадастровим номером :63:332:0051, разом із квартирами та нежитловими (комерційними) приміщеннями у ньому, а також на майнові права на однокімнатні квартири за АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 , АДРЕСА_4 , АДРЕСА_5 , АДРЕСА_6 , АДРЕСА_7 , АДРЕСА_8 , АДРЕСА_9 , АДРЕСА_10 , АДРЕСА_11 , АДРЕСА_12 , АДРЕСА_13 , АДРЕСА_14 , АДРЕСА_15 , АДРЕСА_16 , АДРЕСА_17 , двокімнатні квартири за АДРЕСА_18 , АДРЕСА_19 , АДРЕСА_20 , АДРЕСА_21 , АДРЕСА_22 , АДРЕСА_23 , АДРЕСА_24 , АДРЕСА_25 , АДРЕСА_26 , АДРЕСА_27 , АДРЕСА_28 , АДРЕСА_29 , АДРЕСА_30 , АДРЕСА_31 , АДРЕСА_32 , АДРЕСА_33 , АДРЕСА_34 , АДРЕСА_35 , АДРЕСА_36 , АДРЕСА_37 , АДРЕСА_38 , АДРЕСА_39 , АДРЕСА_40 , АДРЕСА_41 , АДРЕСА_42 , АДРЕСА_43 , АДРЕСА_44 , АДРЕСА_45 , АДРЕСА_46 , АДРЕСА_47 та АДРЕСА_48 , трикімнатні квартири за АДРЕСА_49 , АДРЕСА_50 , АДРЕСА_51 , АДРЕСА_52 , АДРЕСА_53 , АДРЕСА_54 та АДРЕСА_55 , нежитлові (комерційні) приміщення за № 1, 2, 3, 4, 5, АДРЕСА_20 , АДРЕСА_56 , 8, 9, 10, 11, 12, що розташовані у житловому будинку № 19 по вул. Бориспільській, у м. Києві. Скасувати заборону ТОВ «ОСВ Практик» (), ЖБК «Захисник» (), державним реєстраторам та іншим особам вчиняти будь-які реєстраційні дії, укладати правочини щодо відчуження вказаного майна.
Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя ОСОБА_1