УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.09.2021 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , при секретарі с/з ОСОБА_2 , розглянув подане в кримінальному провадженні № 0001553 від 27.08.2021 року слідчим Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 клопотання про арешт майна,-

В С Т А Н О В И В :
Слідчий звернувся із клопотанням, в якому, вказуючи на проведення 26.08.2021 року слідчим СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області огляду місця події: будинку АДРЕСА_1 та вилучення речей, просить накласти арешт на предмет, ззовні схожий на револьвер з руків`ям коричневого кольору з маркуванням на ньому.

Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів.

Згідно з п.п 1-3 ч.2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.

За наслідком дослідження змісту клопотання, доданих до нього документів, слідчий суддя позбавлений можливості чітко встановити характер слідчих дій, у зв`зку з якими було вилучене майно, що у свою чергу, свідчить про недотримання слідчим положень ч.1 ст. 171 КПК України в розрізі доведення правових підстави і мети арешту відповідно до положень статті 170 цього Кодексу. Відсутність взаємопов`язаних даних із доданими документами не дозволяє обмежити коло осіб, щодо яких можливе передбачення володіння або використання ними вилучених речей.

Так, у клопотанні слідчий наводить відомості про проведення огляду місця події: будинку АДРЕСА_1 , при цьому, посилається на інформаційну довідку з Державного реєстру речових прав щодо належності будинку АДРЕСА_2 ОСОБА_4 . З протоколу огляду місця події від 27.08.2021 року слідує, що проведено огляд приміщення будинку АДРЕСА_3 .
Частиною 3 ст. 172 КПК України визначено, що слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

З урахуванням вищенаведеного, слідчий суддя повертає клопотання про накладення арешту на майно.

Керуючись вимогами ст. ст. 170-174 КПК України, суд
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання про накладення арешту на майно повернути прокурору, встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1