УХВАЛА
про відмову в накладенні арешту на майно
02.12.2021 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду міста Житомира ОСОБА_1
за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання про арешт майна, подане слідчим відділу поліції №1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні №0000581 від 26.11.2021 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України, та додані до клопотання матеріали,-
в с т а н о в и в :
І. Суть клопотання
Слідчий звернувся з клопотанням, в якому просить накласти арешт на рушник синього кольору в кольорову смужку зі слідами речовини бурого кольору, кухонний ніж зі слідами речовини бурого кольору, спортивні штани чорного кольору та шкарпетки чорного кольору, що належать ОСОБА_5 .

В обґрунтування клопотання слідчий вказав, що 26.11.2021 р. близько 11 год. 30 хв. ОСОБА_5 , перебуваючи за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 , через хворобу, намагався вчинити самогубство, шляхом нанесення собі тілесних ушкоджень колючо-ріжучим предметом.
Вказані відомості 26.11.2021 р. відділом поліції №1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000173 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України.
26.11.2021 р. під час огляду місця події було вилучено майно, на яке слідчий просить накласти арешт.
Постановою слідчого від 26.11.2021 р. зазначене майно визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000581.
Обґрунтовуючи клопотання, як на мету та підстави для накладення арешту слідчий посилається на те, що дані речі є речовими доказами у кримінальному провадженні, а відтак наявні підстави, передбачені п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України.
ІІ Процедура та позиції сторін
В судове засідання слідчий не з`явився, в клопотанні просить розглянути його у відсутність слідчого.
Неприбуття слідчого в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання, з огляду на приписи ч. 1 ст. 172 КПК України.
Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось у зв`язку з неприбуттям учасників провадження.
ІІІ Кримінально-процесуальне законодавство
Відповідно до п. 7 ст. 131 КПК України арешт майна є видом забезпечення кримінального провадження, що застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.
Частиною 3 статті 132 КПК України передбачено заборону застосування заходів забезпечення кримінального провадження, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.
Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.
Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (ч. 2 ст. 170 КПК України).
Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно п. 2 ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).
ІV. Обставини, встановлені слідчим суддею, їх оцінка та висновки
Слідчим суддею встановлено, що в провадженні Відділу поліції № 1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області перебуває кримінальне провадження №0000581 від 26.11.2021 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України.
За приписами ч. 1 ст. 115 КК України склад кримінального злочину становить умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.
В той же час, у витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань зазначено, що ОСОБА_5 через хворобу намагався вчинити самогубство шляхом нанесення собі тілесних ушкоджень колючо-ріжучим предметом.
В клопотанні слідчого відсутній виклад обставин, а до клопотання не долучені докази, які б вказували на те, що буловчинено кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 115 КК України, в чому воно полягає і які фактичні обставини дають підстави вважати, що воно було вчинено.

Дослідивши клопотання і додані до нього копії з матеріалів кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що слідчим не доведено наявність достатніх підстав вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення.
З огляду на те, що слідчим не доведено, що було вчинено злочин, в межах досудового розслідування якого подано клопотання про накладення арешту на майно, що виключає можливість застосування заходу кримінального провадження, в тому числі, арешту, а тому слідчим суддею не встановлено наявності правових підстав для накладення арешту в кримінальному провадженні №0000581, досудове розслідування в якому здійснюється за ч. 1 ст. 115 КК України, тому в задоволенні клопотання слідчий суддя відмовляє за безпідставністю.
Керуючись ст. ст. 170, 171, 172, 173 КПК України, слідчий суддя,
п о с т а н о в и в:
В задоволенні клопотання про накладення арешту на майно відмовити.
Відмова у задоволенні або часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі відповідно всього або частини тимчасово вилученого майна.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1