УХВАЛА

Справа № 495/6482/21

Номер провадження 1-кс/495/2081/2021

30 серпня 2021 рокум. Білгород-Дністровський

Слідчий суддя Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання: ОСОБА_2

за участю:
прокурора: ОСОБА_3 ,
підозрюваного ОСОБА_4 ,
захисника адвоката ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду м. Білгород-Дністровського Одеської області клопотання захисника ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт у відношенні:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,
громадянина Канади, уродженця м. Тбілісі Республіки Грузія, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , офіційно не працевлаштованого, перебуваючого у цивільному шлюбі, неповнолітніх на утриманні не має,

підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.296 Кримінального кодексу України,

В С Т А Н О В И В :
26.08.2021 року захисник підозрюваного ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_5 , звернулася до слідчого судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області з клопотанням про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт відноснопідозрюваного ОСОБА_4 .

В клопотанні зазначено, що 10 серпня 2021 року ухвалою Білгород-Дністровськогоміськрайонного суду Одеської області по справі № 495/6482/21 відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Захисник підозрюваного ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_5 вказує, що при застосуванні виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 судом не були враховані обставини, передбачені ст. 178 КПК з наступних підстав.
У підозрюваного ОСОБА_4 наявні міцні соціальні зв`язки, а саме він проживає з цивільною дружиною, майже рік перебуває на Україні. До арешту мав постійне місце роботи, відповідно до ст.89 КПК України є таким, що не має судимостей та враховуючи відсутність майнових претензій до підозрюваного.
Окрім цього, підозрюваний ОСОБА_4 має хронічне захворювання на гіпертонію ІІ ступеню та потребує лікування у лікаря кардіолога, про що свідчить медична документація, якій не надавалась оцінка під час обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Також надані до справи характеризуючи матеріали від сусідів за місцем тимчасового проживання, є письмові пояснення цивільної дружини підозрюваного ОСОБА_4 ОСОБА_6 , які свідчать про міцні соціальні зв`язки підозрюваного, який не ухиляється від суду, а лише сприятиме з`ясуванню обставин кримінального правопорушення.
За твердженням захисника підозрюваного ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 , ризики відповідно до ст.177 КПК України відносно підозрюваного в даному кримінальному провадженні відсутні, а після спливу певного проміжку часу навіть обґрунтована підозра у вчинені злочину не може бути єдиним виправданням тримання під вартою підозрюваного.

Застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту із забороною цілодобово залишати житло, на думку захисника підозрюваного, буде достатнім для забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків.

На підставі наведеного захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_5 просить клопотання задовольнити в повному обсязі.

В судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_5 підтримали дане клопотання та просили його задовольнити. Просили змінити запобіжний захід з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 заперечував проти даного клопотання та просив у його задоволенні відмовити в повному обсязі, зазначивши про те, що досудове розслідування не завершене, в матеріалах кримінального провадження відсутні підстави, які б не дозволяли тримати підозрюваного під вартою. Встановлені раніше ризики збереглися. Просив відмовити у задоволенні клопотання та залишити підозрюваному раніше обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши в судовому засіданні думку всіх учасників процесу, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

Як вбачається з матеріалів клопотання, в провадженні СВ Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного 09.08.2021 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000932 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.296 Кримінального кодексу України.
09.08.2021 року встановивши наявність достатніх доказів, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 повідомлено про підозру у скоєні ним злочину, передбаченого ч.4 ст.296 Кримінального кодексу України.
Ухвалою слідчого судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 10.08.2021 року по справі № 495/6482/21 відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до 05.10.2021 року включно, без визначення розміру застави.
Захисник зазначає, що у підозрюваного ОСОБА_4 наявні міцні соціальні зв`язки, а саме він проживає з цивільною дружиною, майже рік перебуває на Україні. До арешту мав постійне місце роботи, відповідно до ст.89 КПК України є таким, що не має судимостей та до нього не має майнових претензій.
Окрім цього, підозрюваний ОСОБА_4 має хронічне захворювання на гіпертонію ІІ ступеню та потребує лікування у лікаря кардіолога, про що свідчить медична документація, якій не надавалась оцінка під час обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Також надані до справи характеризуючи матеріали від сусідів за місцем тимчасового проживання, є письмові пояснення цивільної дружини підозрюваного ОСОБА_4 ОСОБА_6 , які свідчать про міцні соціальні зв`язки підозрюваного, який не ухиляється від суду, а лише сприятиме з`ясуванню обставин кримінального правопорушення, а ризики відповідно до ст.177 КПК України відносно підозрюваного в даному кримінальному провадженні відсутні.
Відповідно до ч.1 ст.201 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.
Відповідно до п.19 Листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 511-550/0/4-13 від 04.04.2013 року «Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України», право підозрюваного, обвинуваченого на розгляд клопотання про зміну, скасування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не може бути обмежено. Слідчий суддя, суд зобов`язаний розглянути відповідне клопотання підозрюваного, обвинуваченого протягом трьох днів із дня його одержання згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу. Слідчий суддя, суд вправі залишити без розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу у випадку, коли таке клопотання подано раніше ніж за тридцять днів із дня постановлення попередньої ухвали про застосування, зміну або відмову у зміні запобіжного заходу. Якщо ж у відповідному клопотанні, поданому у межах тридцяти днів із дня постановлення попередньої ухвали про застосування, зміну або відмову у зміні запобіжного заходу, викладено нові обставини, які не розглядалися слідчим суддею, судом, розгляд клопотання має бути здійснено у строки, передбачені ч. 4 ст. 201 КПК.

Відповідно до ч.3 ст.176 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.
Відповідно до ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Відповідно до ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, оцінює в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; до підозрюваного раніше не застосовувались запобіжні заходи; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до ст.9 Конституції України, чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

Згідно із ч.2 ст.8 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини

Окрім цього, відповідно до ч.5 ст.9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до практики ЄСПЛ, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, передбачених законом (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).

Крім того, слідчий суддя враховує положення ст.5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Слідчий суддя виходить з того, що діючий Кримінальний процесуальний Кодекс України встановлює обов`язок розглядати обґрунтованість підозри, що за визначенням ЄСПЛ «є необхідною умовою законності тримання під вартою» (Нечипорук і Йонкало проти України, no. 42310/04, §219, 21 квітня 2011 року).

Відповідно до практики ЄСПЛ «обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції». За визначенням ЄСПЛ «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 § 1(с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» (K.-F. проти Німеччини, 27 листопада 1997, § 57).

Під час розгляду питання про зміну запобіжного заходу, слідчим суддею вивчається можливість застосування відносно підозрюваного ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищезазначених ризиків, обставини, які виникли після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання підозрюваного ОСОБА_4 під вартою, а також інші обставини, які мають значення для вирішення даного питання.

Вирішуючи питання про зміну запобіжного заходу на домашній арешт, слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, зокрема, справу «Харченко проти України» від 10 лютого 2011 року, справу «Комарова проти України» від 16 травня 2013 року, «Калашников проти Росії» від 15 липня 2002 року, в яких Європейським судом з прав людини викладено принципи, що їх дотримується Суд у вирішенні питань щодо застосування тримання під вартою, а саме:

- тримання під вартою до вирішення питання про винність особи не має бути «загальним правилом», і слід виходити з презумпції залишення обвинуваченого на свободі;

- у кожному випадку, коли вирішується питання щодо тримання під вартою або звільнення, діє презумпція на користь звільнення.

Крім того, як зазначив Європейський суд з прав людини у своєму рішенні в справі «Манчіні проти Італії», за наслідками та способами застосування як тримання під вартою, так і домашній арешт прирівнюються до позбавлення волі для цілей статті 5 § 1(с) Конвенції.

Враховуючи та оцінюючи сукупність обставин, а саме: відсутність у підозрюваного ОСОБА_4 судимостей в силу ст.89 КПК України, поганий стан його здоров`я та хронічні захворювання, наявність міцних соціальних зв`язків (цивільна дружина), постійне місце реєстрації та проживання, а також недоведення прокурором ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, а саме, можливість переховуватися від суду; незаконно впливати на потерпілих, свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, слідчий суддя вважає за можливе змінити підозрюваному ОСОБА_4 запобіжний захід з тримання під вартою на більш м`який цілодобовий домашній арешт.

Відповідно до ст.181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі.

З урахуванням конкретних обставин справи та практики ЄСПЛ, слідчий суддя вважає, що застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, із забороною підозрюваному залишати житло цілодобово та встановленням обов`язків, забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного ОСОБА_4 під час досудового розслідування та у суді.

Таким чином, на думку слідчого судді, буде досягнуто дієвість кримінального провадження та його оперативність, проведення досудового розслідування у розумні строки, виключено ризики, передбачені ст.177 КПК України.
Враховуючи вищевикладені обставини та норми чинного законодавства, слідчий суддя дійшов до висновку про правомірність та обгрунтованість клопотання захисника ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 , про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт, у зв`язку з чим воно підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 131-132, 176178, 182, п.1 ч.4 ст.183, ст.ст. 184, 201 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя
П О С Т А Н О В И В :
Клопотання захисника ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт у відношенні ОСОБА_4 задовольнити.
Змінити раніше застосований у відношенні підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.296 Кримінального кодексу України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем його постійного мешкання: АДРЕСА_1 заборонивши йому залишати житло цілодобово.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , наступні обов`язки:
- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду за викликом;
- не відлучатися за межі Білгород-Дністровського району Одеської області без дозволу слідчого, прокурора або суду, що обґрунтовується необхідністю полегшення працівникам поліції здійснювати профілактичний нагляд за ОСОБА_4 , для недопущення вчинення ним інших кримінальних правопорушень;
- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання;
- утримуватись від можливого спілкування зі свідками та потерпілими в даному кримінальному провадженні.

Попередити підозрюваного ОСОБА_4 про наслідки ухилення від покладених на нього судом обов`язків.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 положення ч.5 ст.181 КПК України, а саме те, що працівники Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтись до житла цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати засоби контролю.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Направити ухвалу до Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області для виконання.
Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти діб з дня її проголошення.

Повний текст ухвали виготовлено та оголошено 03.09.2021 року о 14:00 год.

Слідчий суддя: ОСОБА_1