н/п 1-кс/953/8655/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"09" вересня 2021 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

при секретарі - ОСОБА_2 ,

за участю прокурора - ОСОБА_3 ,

підозрюваного - ОСОБА_4 ,

захисника - адвоката ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Київського районного суду м. Харкова клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_6 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000027 від 21.01.2021, відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець смт Золочів, Харківської області, українець, громадянин України, працює в ТОВ «ФОРАПРАЙМ» водієм, не одружений, який зареєстрований: АДРЕСА_1 , фактично проживає: АДРЕСА_2 , раніше не судимий,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 246 КК України,

Встановив:
Старший слідчий СУ ГУНП в Харківській області за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000027 від 21.01.2021, звернувся до слідчого судді з клопотанням щодо обрання міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 246 КК України.

На обґрунтування клопотання сторона обвинувачення вказує, що слідчим управлінням ГУНП в Харківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000027, зареєстрованому в Єдиному реєстрі досудових розслідувань 21.01.2021. Правова кваліфікація кримінального правопорушення: ч. 4 ст. 246 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 20.01.2021 приблизно об 13 годині, більш точний час невстановлений, ОСОБА_4 зустрівся з ОСОБА_7 та двома невстановленими в ході досудового розслідування особами, біля пилорами, розташованої за адресою: АДРЕСА_3 , де останні працювали різноробами.

Знаходячись за вказаною адресою до ОСОБА_4 , ОСОБА_7 та невстановлених в ході досудового розслідування осіб, підійшла особа, дані якої в ході досудового розслідування не встановлені та запропонувала додатковий заробіток, який полягав у незаконній порубці лісу, на що останні погодились.

ОСОБА_4 , ОСОБА_7 та невстановлені в ході досудового розслідування особи, розуміючи, що вказаний заробіток є незаконним, в них відсутні документи, які б надавали право на законну порубку лісу, погодились на отриману пропозицію та заздалегідь розробили план, відповідно до якого дві невстановлені в ході досудового розслідування особи повинні були вимірювати дерева, а ОСОБА_4 та ОСОБА_7 , безпосередньо спилювати ці дерева за допомогою бензопил.20.01.2021 приблизно о 14 годині 00 хвилин, більш точний час не встановлений, прибувши до частини лісового масиву, розташованого на відстані 800 метрів від перехрестя автошляху Сінне - Івано-Шийчине, між с. Сінне та с. Івано-Шийчине, Богодухівського району, Харківської області, ОСОБА_4 та ОСОБА_7 діючи за попередньою змовою в групі з невстановленими в ході досудового розслідування особами, маючи злочинний умисел, направлений на незаконну порубку дерев, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно-небезпечні насідки та бажаючи їх настання, в порушенні вимог ст.ст. 4, 69 Лісового кодексу України, не маючи спеціального дозволу на використання лісових ресурсів, лісорубного або лісового квитка, тим самим не маючи законного права здійснювати порубку дерев, завідомо розуміючи протиправність своїх дій, заздалегідь розподіливши між собою ролі приступили до порубки дерев.

Дві невстановлені особи відповідно до відведених їм ролей направились до дерев породи дуб, де за допомогою рулеток відміряли довжину стовбурів у три метри, а також обламували нижні гілки, які заважали порубці. ОСОБА_4 та ОСОБА_7 відповідно до відведеної їм ролі за допомогою заздалегідь заготовлених бензопил торгівельної марки «STIHL» приступили до спилювання дерев, які вже були відміряні двома невстановленими особами.

В процесі спилювання дерев до вищевказаного лісового масиву прибув автомобіль марки КАМАЗ, д.н.з. НОМЕР_1 , який обладнаний бортовою платформою та краном-маніпулятором МД/Р НОМЕР_2 за кермом якого знаходилась невстановлена в ході досудового розслідування особа. Водій автомобілю КАМАЗ, складував спиляні дерева за допомогою вказаного маніпулятора на ділянці неподалік від лісу з метою подальшого їх завантаження до кузова вантажного автомобілю, який мав незабаром прибути.

Своїми протиправними діями ОСОБА_4 , ОСОБА_7 та невстановлені в ході досудового розслідування особи, вчинили незаконну порубку 57 дерев породи «Дуб» (сироростучий), внаслідок чого відповідно до висновку судово-економічної експертизи № СЕ-19/121-21/1579ЕК від 29.01.2021, заподіяли матеріальну шкоду на загальну суму 438235,93 грн, чим спричинили тяжкі наслідки.

Вказує слідчий, що своїми умисними та протиправними діями ОСОБА_4 вчинив кримінальне правопорушення, передбачений ч. 4 ст. 246 КК України, тобто незаконне порубка дерев у захисних лісових насадженнях, що спричинило тяжкі наслідки, вчинене за попередньою змовою групою осіб.

19.08.2021 ОСОБА_4 вручене повідомлення про підозру, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 246 КК України.

Підставою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 слідчий вказує на наявність обґрунтованої підозри у вчиненні умисного кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 246 КК України, та у органу досудового розслідування є достатні підстави вважати, що існують ризики передбачені п.п.1,2,3,4,5 ч.1 ст.177 КПК України, а тому просить обрати відносно ОСОБА_4 запобіжний захід тримання під вартою.

В судовому засіданні прокурор підтримав подане клопотання, просив про його задовольнити, посилаючись на існування ризиків, тяжкість покарання, обставини справи.

Підозрюваний, адвокат в судовому засіданні вказували на те, що підозра є необґрунтованою, ризики недоведені, просили відмовити у задоволенні клопотання.

При розгляді клопотання слідчим суддею з пояснень підозрюваного встановлено, що він показання дає добровільно, до нього не застосовувались будь-яке насильство під час досудового розслідування.

Слідчий суддя, вислухавши доводи сторін кримінального провадження та дослідивши надані докази встановив, що в провадженні СУ ГУНП в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження № 0000027, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 246 КК України.

19.08.2021 ОСОБА_4 вручене повідомлення про підозру, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 246 КК України.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду, перешкоджати кримінальному провадженню, незаконно впливати на потерпілих, свідків, тощо, вчинити інше кримінальне правопорушення, а підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити такі дії: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, згідно ст. 178 КПК України, враховується: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; міцність соціальних зав`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Таким чином, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: - наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; - наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; - недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ч. 1 ст. 194 КПК України).

Щодо наявності обґрунтованої підозри слідчий суддя зазначає наступне.

Відповідно до ч.5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.

Оскільки положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтованості підозри», в оцінці цього питання слідчий суддя користується практикою ЄСПЛ.

У своїх рішеннях, зокрема, «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України», Європейський суд з прав людини наголошує, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

«Обґрунтована підозра» існує тоді, коли факти, якими обґрунтовується затримання, можна «розумно» вважати такими, що підпадають під опис одного з правопорушень, визначених у законі про кримінальну відповідальність. Тобто явно не може йтися про наявність «обґрунтованої підозри», якщо дії, у вчиненні яких підозрюється особа, не становлять кримінального правопорушення на момент учинення (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Волох проти України»).

При цьому, факти що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи

Уявлення про «обґрунтовану підозру» має ґрунтуватися поміж інших факторів, на двох ключових критеріях: суб`єктивному та об`єктивному.

Перший критерій означає, що підозра має бути добросовісною, тобто особа, яка виконала затримання та оголосила підозру, має щиро підозрювати особу у вчиненні кримінального правопорушення, другий - що об`єктивно існують дані про скоєне кримінальне правопорушення і причетність особи до вчинення правопорушення. Такими даними можуть бути дії самого підозрюваного, наявні документи, речові докази, показання очевидців тощо.

Крім цього, у рішенні ЄСПЛ у справі «Феррарі-Браво проти Італії» №9627/81 від 14 березня 1984 року суд зазначив, що «питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданими тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому має й тримання під вартою»; у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» №14310/88 від 23 жовтня 1994 року «факти, які є причиною виникнення підозрі не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування вирок) чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процес) кримінального розслідування».

Слідчим суддею встановлено, що на час вчинення інкримінованого кримінального правопорушення, ОСОБА_4 є осудним. Даних на спростування зазначеного слідчому судді під час розгляду клопотання не надано.

За результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчим суддею встановлено, що висновки органу досудового розслідування про наявність підозри у ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 246 КК України, не є очевидно необґрунтованими чи недопустимими, виходячи з наданих стороною обвинувачення доказів: протоколом огляду місця події від 21.01.2021 за адресою Харківська область, Богодухівський район, перехрестя між с. Сіннне та с. Івано-Шийчине; протоколом огляду місця події від 21.01.2021 у м. Золочів;протоколом огляду місця події від 21.01.2021 у с. Сінне;протоколом допиту свідка ОСОБА_8 ;протоколом допиту свідка ОСОБА_9 ;протоколом допиту свідка ОСОБА_10 висновком судово-економічної експертизи № СЕ-19/121-21/1579ЕК від 29.01.2021; висновком судової трасологічної експертизи № 5904/14206-14219 від31.05.2021.

З огляду на зазначене, не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_4 , виходячи з наявних у суду матеріалів клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення ОСОБА_4 , кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 246 КК України за викладених у клопотанні обставин.

А тому, вказане може бути підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження у виді запобіжного заходу. Порушень права на захист, що є перешкодою для вирішення питання міри запобіжного заходу слідчим суддею під час вирішення справи не встановлено. Посилання на порушення кримінальної справи не спростовує висновків суду.

Щодо наявності ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України слідчий суддя зазначає наступне.

Згідно ч. 1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Слідчий суддя враховує наявність ризиків, передбачених п.п. 1,2,3 ст. 177 КПК України, а саме те, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на інших співучасників, свідків; знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, що мають істотне значення для встановлення обставин справи.

Зокрема, ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58). Серйозність покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти («Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»), а наявність судимості може стати підставою для обґрунтування того, що обвинувачений може вчинити новий злочин («Сельчук проти Туреччини», «Мацнеттер проти Австрії»).

Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування та суду, слідчий суддя бере до уваги, що існує певна ймовірність того, що останній з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого йому злочину може вдатися до відповідних дій.

При встановленні наявності ризику впливу на інших підозрюваних у цьому кримінальному провадженні, свідків, слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

За таких обставин, ризик впливу існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від учасників судового розгляду та дослідження їх судом.

Вищезазначене дає підстави обґрунтовано припускати ймовірну можливість незаконного впливу зі сторони підозрюваного на інших співучасників, свідків.

Також, є доведеним ризик можливості знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, що мають істотне значення для встановлення обставин справи, враховуючи ті обставини, що за поясненнями слідчого підозрюваний не надає показання, не співпрацює зі слідством, і не всі докази зібрані та встановлені.

Однак, ризик можливості продовжити вчиняти кримінальні правопорушення та інформування інших осіб щодо знищення доказів є недоведеними, враховуючі ті обставини, що підозрюваний раніше не судимий, з січня 2021 року відсутні відомості про притягнення до кримінальної відповідальності за інші правопорушення, а ризик щодо дій інформування на знищення доказів є абстрактним та недоведеним належними доказами.

Таким чином, слідчий суддя при вирішенні даного питання враховує, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відповідно до ст. 12 КК України є тяжким, враховує відношення до вчиненого, дані про сімейний стан та працевлаштування, наявність на його утриманні матері пенсіонерки, яка має тяжкі захворювання.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин.

Таким чином, враховуючи існування частини ризиків та відсутність інших, визначених прокурором, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, а також запобігання спробам переховування від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на інших співучасників, свідків, можливості знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, що мають істотне значення для встановлення обставин справи, особливості вчинення кримінального правопорушення, що інкриміновано, суспільний інтерес, обставини його життя та родини, сукупності обставин, а саме: вагомість наявної обґрунтованої підозри щодо кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує йому в разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого підозрюється, всіх даних про особу підозрюваного, його поведінку, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу, однак не тримання під вартою, а домашнього арешту за місцем мешкання. І слідчий суддя зазначає, що саме цей запобіжний захід забезпечить належну поведінку підозрюваного під час досудового розслідування.
На підставі вищезазначеного суд відхиляє клопотання прокурора, вважаючи його таким, що не відповідає особі підозрюваного, його особистим характеристикам та сімейного стану, наявністю працевлаштування, та з врахуванням вимог ст. 492 КПК України, приходить до висновку, що застосування іншого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту забезпечить запобігання ризикам, зазначеним у статті 177 цього Кодексу.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 193, 194, 196, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя, -

ухвалив:
В задоволенні клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 відмовити.

Обрати ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за адресою фактичного мешкання: АДРЕСА_2 , а саме заборонити підозрюваному ОСОБА_4 залишати житло за адресою мешкання: АДРЕСА_2 , без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді, або суду з 20-00 год. до 07-00 год. наступної доби, строком на 1 місяць 10 днів, тобто до 19.10.2021 року, в межах строку досудового розслідування.

Покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки:

1)з`являтися до органів досудового слідства, прокурора, слідчого судді та суду за першим викликом;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому проживає без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду;

3) не залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 , у період визначений слідчим суддею, без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду;

4) повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю чи суд про зміну свого місця проживання;

6) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Ухвалу направити для виконання до відділу поліції за місцем проживання підозрюваного через слідчого СУ ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_6 або прокурора, який приймає участь у справі ОСОБА_3 .

Встановити строк дії ухвали до 19.10.2021 року.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваним в той же строк, але з моменту отримання копії ухвали слідчого судді.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя - ОСОБА_1