Справа № 461/9347/21
Провадження № 1-кс/461/6392/21
УХВАЛА

13.11.2021 року, слідчий суддя Галицького районного суду міста Львова ОСОБА_1 ,
при секретарі судового засідання ОСОБА_2
за участі:
прокурора Кріцак Ю
слідчого ОСОБА_3
захисника ОСОБА_4
підозрюваного ОСОБА_5
розглянувши клопотання старшого слідчого в ОВС відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУ Національної поліції у Львівській області капітана поліції ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Львова, українця, громадянина України, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,-
за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000031 від 06.03.2021 за підозрою ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 185, ч. 5 ст. 185 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся до суду з вказаним клопотанням, яке обґрунтоване тим, що ОСОБА_5 у невстановлений органом досудового розслідування час, однак не пізніше 01.04.2021, діючи з корисливих мотивів та з метою протиправного збагачення, для систематичного вчинення таємних викрадень чужого майна, поєднаних з проникненням у житло, залучив до вказаної протиправної діяльності своїх знайомих ОСОБА_6 та ОСОБА_7 та у подальшому, у період з квітня 2021 року до 11 листопад 2021 року, діючи за попередньою змовою групою осіб з ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , вчинили таємні викрадення чужого майна, поєднані з проникненням у житло. 13 листопада 2021 року ОСОБА_5 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри та про нову підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 185, ч. 5 ст. 185 КК України. Крім того, слідчий зазначив, що станом на день подання вказаного клопотання існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України.
Враховуючи вищевикладене, слідчий просить слідчого суддю застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою, з визначенням розміру застави не менше 463 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, та у разі внесення застави покласти на підозрюваного ряд обов`язків, що передбачені ст. 194 КПК України.
Прокурор та слідчий в судовому засідання клопотання підтримали, просили суд задовільнити його в повному обсязі.

Підозрюваний та його захисник проти задоволення клопотання заперечили. Зазначили, що ризики, наведені слідчим в клопотанні не доведені, та ґрунтуються на припущеннях. Просили суд врахувати наявність у підозрюваного міцних соціальних зв`язків, оскільки останній одружений, має на утриманні 2 дітей, один з яких хворий. Крім того, вказали що розмір застави є надмірним. Враховуючи вищевикладене, просили застосувати до ОСОБА_5 більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, оскільки такий зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.
Вивчивши клопотання, додані до нього документи, якими прокурор та слідчий обґрунтовує доводи клопотання, вислухавши думку учасників судового провадження, слідчий суддя приходить до висновку про часткове задоволення клопотання, виходячи з наступного.
Відповідно до вимог ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Згідно з положеннями ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд зобов`язані оцінити, в тому числі вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, розмір майнової шкоди, а також дані, що характеризують особу підозрюваного, обвинуваченого.
Проаналізувавши наведені в клопотанні обставини та додані до нього документи, якими слідчий підтверджує доводи клопотання, слідчий суддя вважає, що вони свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3,5 ст. 185 КК України, на підтвердження чого в матеріалах кримінального провадження наявні дані, які містяться в:
- протоколі про прийняття заяви від ОСОБА_8 про вчинення злочину від 07.04.2021;
- протоколі огляду місця події від 07.04.2021;
- протоколі допиту потерпілої ОСОБА_8 від 08.04.2021;
- відповіді з автоматизованого дактилоскопічного обліку Львівського НДЕКЦ МВС України від 25.05.2021;
- протоколі про прийняття заяви від ОСОБА_9 про вчинення злочину від 26.05.2021;
- протоколі допиту потерпілої ОСОБА_9 з фототаблицями від 27.05.2021;
- протоколі про прийняття заяви від ОСОБА_10 про вчинення злочину від 22.09.2021;
- протоколі допиту потерпілої ОСОБА_10 від 23.09.2021;
- протоколі про прийняття заяви від ОСОБА_11 про вчинення злочину від 29.09.2021;
- протоколі допиту потерпілої ОСОБА_11 від 29.09.2021;
- протоколі про прийняття заяви від ОСОБА_12 про вчинення злочину від 11.11.2021;
- протоколі допиту потерпілої ОСОБА_12 від 11.11.2021;
- протоколах затримань в порядку ст. 208 КПК України від 11.11.2021;
- протоколах НСРД відносно ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 від 27 травня 2021 року, 03 серпня 2021 року;
-протоколі допиту свідка ОСОБА_13 від 11 листопада 2021 року.
Слідчий суддя на даному етапі досудового розслідування не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Тому, на підставі оцінки сукупності отриманих доказів, слідчим суддею визначено, що причетність ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу.
Крім того, слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення доведене існування ризиків, а саме:
-ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, тобто переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та/або суду свідчить те, що у разі визнання винуватим, ОСОБА_5 загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років із конфіскацією майна, і це може стимулювати підозрюваного до втечі, та з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинені злочини підозрюваний може перетнути, в тому числі й незаконно, державний кордон України.
- ризик, передбачений п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України, тобто можливість підозрюваного знищити або сховати викрадене майно, а також знаряддя та засоби вчинення правопорушень, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення обґрунтовується тим, що місцезнаходження викраденого майна, а також знарядь та засобів вчинення даних правопорушень органом досудового розслідування не встановлено;
- ризик передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, тобто незаконно впливати на потерпілого, та інших підозрюваних у даному кримінальному провадженні з метою надання показань, які б виправдовували його у вчиненні інкримінованих кримінальних правопорушень, а також узгоджувати з ними свої показання та створювати штучні докази непричетності до вчинення інкримінованих злочинів;
- ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, тобто вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити вчиняти раніше розпочате, виражається у тому, що підозрюваний ОСОБА_5 раніше притягався до кримінальної відповідальності, зокрема, відбував покарання в місцях позбавлення волі, ніде офіційно не працює, не має постійного джерела доходу.
При цьому, слідчий суддя зазначає, що ризиком у кримінальному провадженні є небажані для провадження наслідки дій підозрюваного, спрямовані на створення перешкод кримінальному провадженню. Ризик стає реальним через невизначеність поведінки особи у певній ситуації, яку (поведінку) неможливо достеменно передбачити. Таким чином, у контексті кримінального провадження ризиком неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного слід вважати таку поведінку цієї особи, настання якої характеризується високим ступенем ймовірності.
Слідчий суддя не погоджується з позицією сторони захисту, що більш м`який запобіжний захід забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного, та вважає за необхідне зазначити наступне. Перебування підозрюваного у шлюбі та наявність двох дітей не свідчить про міцні соціальні зв`язки, які б забезпечили належну процесуальну поведінку ОСОБА_5 .
Відповідно до ч. 1 ст. 182 КПК України, застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Згідно ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається у таких межах:
1) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;
2) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;
3) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.
Виходячи з прецедентної практики Європейського суду з прав людини, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.
При визначенні розміру застави до уваги може братися розмір шкоди, що спричинив підозрюваний ("Mangouras v. Spain" (GC) п. п. 81, 92, рішення 28.09.2010 року).
Враховуючи тяжкість покарання за вчинення кримінального правопорушення у якому підозрюється ОСОБА_5 дані про особу підозрюваного, який раніше вже був засудженим за корисливі злочини, велику кількість епізодів в яких останній обґрунтовано підозрюється, вчинення кримінальних правопорушень групою осіб, наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, той факт, що інкриміноване ОСОБА_5 кримінальне правопорушення несе високу суспільну небезпеку та негативні наслідки для громадянського суспільства слідчий суддя визначає ОСОБА_5 альтернативний запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, з покладенням передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України обов`язків, у разі її внесення, який у даному кримінальному провадженні є відповідним і достатнім для забезпечення достатньої та належної поведінки ОСОБА_5 та виконанню останнім покладених на нього обов`язків, при цьому врахувавши наявність встановлених під час проведення досудового розслідування ризиків та обставини кримінальних правопорушень, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_5 .
Враховуючи наведене та керуючись ст. 369-372 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого,- задовольнити частково.
Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, тобто до 12 січня 2022 року включно.
Визначити ОСОБА_5 розмір застави, в розмірі 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 681 000 грн., та у разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_5 строком на 2 місяці наступні обов`язки:
- прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;
- не відлучатися із м. Львова без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
- утримуватися від спілкування з іншими підозрюваними ОСОБА_6 та ОСОБА_7 ;
- утримуватися від спілкування із потерпілими у кримінальному провадженні: ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Ухвала щодо застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а підозрюваним в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1