ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Апеляційне провадження № 11-сс/818/1932/21 Доповідач: ОСОБА_1
№ 11-сс/818/1933/21
№ 1-кс/953/9046/21
Категорія: у порядку КПК України
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 листопада 2021 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:

головуючого - ОСОБА_1 ,
суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
за участю секретаря - ОСОБА_5 ,
прокурора - ОСОБА_6 ,
підозрюваного - ОСОБА_7 ,
захисників - ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ,
ОСОБА_10 ,
перекладача - ОСОБА_11 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові в режимі відеоконференції матеріали за апеляційними скаргами захисників підозрюваного ОСОБА_7 адвокатів ОСОБА_8 та ОСОБА_10 на ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 20.09.2021 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 00001334 від 01.09.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 187 КК України, -
встановила:

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 20.09.2021 клопотання слідчого - задоволено.

Застосовано відносно ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у ДУ «Харківський слідчий ізолятор» на 60 днів - до 18.11.2021 включно.
Встановлено строк дії ухвали до18.11.2021 (включно).
Не погодившись з вказаною ухвалою слідчого судді захисники підозрюваного ОСОБА_7 адвокати ОСОБА_8 та ОСОБА_10 подали апеляційні скарги.

Адвокат ОСОБА_8 , діючи в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 , в апеляційній скарзі просить ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 20.09.2021 скасувати та постановити нову.

Доводи апеляційної скарги мотивовані тим, що слідчий ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області ОСОБА_12 необґрунтовано та невірно кваліфікував дії ОСОБА_7 як злочин, та склав 20.09.2021 повідомлення про підозру, відповідно до викладу обставин у якій ОСОБА_7 безпосередньої участі у нападі не брав, а жодні додані докази на обґрунтування повідомлення про підозру та доведення ризиків зазначених у клопотанні слідчого не вказують навіть на причетність до нападу ОСОБА_7 .

Більш того, сам ОСОБА_7 під час допиту в якості підозрюваного та під час судового розгляду клопотання слідчого надав свідчення, в яких вказав про знаходження в іншому місці під час нападу, ці свідчення було підтверджено під час допиту у суді свідком ОСОБА_13 , слідством це перевірено не було, а судом проігноровано.

Зазначені обставини вказують на об`єктивні сумніви щодо причетності ОСОБА_7 до вказаного злочину та на те, що повідомлення про підозру ґрунтується на припущеннях.

Крім цього, захисник зазначав, що повідомлення про підозру було вручене з порушенням порядку, передбаченому статтями 276-278 КПК України. Зокрема, повідомлення про підозру було складено слідчим ОСОБА_12 , а вручений іншим слідчим ОСОБА_14 , та цього ж дня слідчим ОСОБА_14 , ОСОБА_7 було вручено клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з додатками.

Зазначені обставини свідчать про не набуття статусу підозрюваного ОСОБА_7 , що виключає можливість застосування відносно нього запобіжного заходу, передбаченого статтею 183 КПК України.

Крім цього, захисник ОСОБА_8 посилався на недоведеність прокурором ризиків, зазначених у клопотанні слідчого, а також стороною обвинувачення в клопотанні про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

В даному випадку доцільним є застосування більш м`якого запобіжного заходу, адже досудове слідство завершене, обвинувачений не мав і не має намірів переховуватися від суду, або якось впливати на учасників процесу, або заважати судовому процесу щодо встановлення обставин справи, інше стороною обвинувачення не доведено.

Адвокат ОСОБА_10 в апеляційній скарзі просить ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 20.09.2021 про застосування відносно ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою скасувати і постановити нову ухвалу.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги посилалася на те, що в наданому до суду клопотанні про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та під час судового розгляду стороною обвинувачення не було доведено наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний ОСОБА_7 може здійснити дії, передбачені пунктами 1,3,5 частини 1 статті 177 КПК України.

Крім цього, стороною обвинувачення не було доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Клопотання про обрання заходу у вигляді тримання під вартою, яке надано до суду стороною обвинувачення не відповідає нормам пунктів 3,5,6 частини 1 статті 184 КПК України.

Повідомлення про підозру від 20.09.2021 ОСОБА_7 у скоєні злочину, передбаченого частиною 4 статті 187 КК України, яке долучене до клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, як доказ наявності обґрунтованої підозри, не відповідає вимогам статті 277 КПК України та вручене з порушенням норм статті 278 КПК України.

Вищезазначені обставини судом не враховані, що призвело до постановлення незаконної ухвали.

Крім цього, слідчим суддею Київського районного суду м. Харкова при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу ОСОБА_7 було встановлено, що підозрюваний знаходиться у цивільному шлюбі з ОСОБА_13 , з якою виховує малолітню доньку ОСОБА_15 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Крім того, слідчим суддею встановлено, що підозрюваний має постійне місце поживання за адресою: АДРЕСА_1 . Також слідчим суддею у судовому засіданні були допитані в якості свідків цивільна дружина підозрюваного та ОСОБА_16 власник квартири, де постійно проживає ОСОБА_7 з сім`єю, який надав дуже позитивну характеристику останньому та надав суду письмову заяву-згоду про те, що він не заперечує та надає свою згоду на застосування до ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в квартирі, що належить йому на праві власності, за адресою: АДРЕСА_1 .

Таким чином, сторона обвинувачення, вказавши у своєму клопотанні відомості про те, що ОСОБА_7 не працює, не має стійких соціальних зв`язків, не має постійного місця проживання, як на підтвердження ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, зазначила недостовірну інформацію.

В порушення норми пункту 5 частини 1 статті 184 КПК України стороною обвинувачення не надано до суду жодного доказу в підтвердження висновку про наявність одного або кількох ризиків, передбачених статтею 177 КПК України.

Як вбачається з тексту клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_7 та доданих до даного клопотання документів, стороною обвинувачення взагалі не обґрунтовується те, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Натомість, більш м`який запобіжний захід, передбачений нормою статтею 181 КПК України, домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі та полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Таким чином, застосування до ОСОБА_7 більш м`якого запобіжного заходу домашній арешт цілодобово, надає можливість забезпечення виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні та вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Також адвокат ОСОБА_10 зазначала, що повідомлення про підозру від 20.09.2021 ОСОБА_7 у скоєнні злочину, передбаченого частиною 4 статті 187 КК України, яке долучене до клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, як підтвердження наявності обґрунтованої підозри, не відповідає вимогам статті 277 КПК України та вручене з порушенням норм статей 42, 68, 278 КПК України.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, підозрюваного ОСОБА_17 та його захисників адвокатів ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , які підтримали доводи апеляційних скарг та просили їх задовольнити, прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги, дослідивши матеріали за клопотанням слідчого та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до частини 1 статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченими статтею 177 цього Кодексу.
Згідно із статтею 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України.
Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення, слідчий суддя, відповідно до статті 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, повинен враховувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховуватися від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.
На думку колегії суддів, слідчий суддя при вирішенні питання щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_17 зазначених вимог закону дотримався в повному обсязі.
Застосовуючи відносно підозрюваного ОСОБА_17 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою слідчий суддя вважав обґрунтованою повідомлену останньому підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 187 КК України, а також вважав встановленим та доведеним стороною обвинувачення існування ризиків, передбачених пунктами 1,3 частини 1 статті 177 КПК України. Ризик, передбачений пунктом 5 частини 1 статті 177 КПК України слідчий суддя вважав не підтвердженим, оскільки підозрюваний раніше не судимий і ніяких даних про схильність до скоєння злочинів підозрюваним суду не надано. Враховуючи наявність ризиків, а також оцінюючи сукупність обставин, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення ОСОБА_7 кримінального правопорушення, яке є особливо тяжким, за яке передбачене законом покарання до 15 років позбавлення волі, крім того, сам підозрюваний намагався виїхати за межі України, слідчий суддя вважав, що застосування більш м`яких запобіжних заходів є неможливим. Оскільки ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні злочину із застосуванням насильства, слідчий суддя при постановленні даної ухвали, не визначив розмір застави у даному кримінальному провадженні.
З таким висновком слідчого судді погоджується й суд апеляційної інстанції.
З матеріалів справи вбачається, що слідчим відділом Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0001334 від 01.09.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 187 КК України.
20.09.2021 ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 187 КК України, тобто напад з метою заволодіння чудим майном, поєднаний із насильством небезпечним для життя чи здоров`я особи, вчинений за попередньою змовою групою осіб, у особливо великих розмірах та поєднаний із проникненням у житло.
Так, судом першої інстанції встановлено та перевірено під час апеляційного розгляду, що ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від восьми до п`ятнадцяти років із конфіскацією майна, що може свідчити про наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3 частини 1 статті 177 КПК України.
Колегія суддів, оцінюючи сукупність обставин, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення ОСОБА_7 кримінального правопорушення, який відноситься до категорії особливо тяжких злочинів, раніше не судимий, офіційно не працевлаштований, є громадянином Йорданського ОСОБА_18 , не одружений, має на утриманні малолітню доньку ОСОБА_19 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , тимчасово проживає за адресою: АДРЕСА_2 , обставини вчинення кримінального правопорушення, погоджується з висновком слідчого судді, що застосування більш м`яких запобіжних заходів на даному етапі досудового розслідування є недоцільним.
За викладених у сукупності обставин, колегія суддів дійшла висновку, що саме запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на даному етапі досудового розслідування в повній мірі відповідає меті його застосування забезпеченню виконання підозрюваним покладних на нього процесуальних обов`язків та запобіганню спробам вчинити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України.

Доводи сторони захисту щодо відсутності обґрунтованої підозри ОСОБА_20 апеляційним судом до уваги не приймаються, оскільки зазначені обставини підлягають перевірці під час досудового розслідування.

При цьому, апеляційний суд звертає увагу, що сукупність матеріалів судового провадження, на даному етапі кримінального провадження до моменту з`ясування істини у справі, є достатньою для обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, з огляду на те, що обґрунтованість підозри це не акт притягнення особи до відповідальності, а сукупність даних, які переконують об`єктивного спостерігача, що особа могла бути причетною до вчинення конкретного злочину.

Щодо доводів апеляційних скарг про вручення підозри ОСОБА_20 з порушенням норм КПК України колегія суддів вважає, що ці обставини підлягають перевірці в порядку, передбаченому пунктом 10 частини 1 статті 303 КПК України.
Доводи, на які посилаються в апеляційних скаргах захисники підозрюваного стосовно недоведення ризиків, заявлених в клопотанні слідчого, спростовуються матеріалам кримінального провадження, що свідчить про прийняття слідчим суддею обґрунтованого рішення, та з цього приводу апеляційний суд зазначає наступне.
Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа, вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Зокрема, ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58).
Слідчим суддею враховані положення статей 177, 178 КПК України, дані про особу, перевірені додані слідчим до клопотання докази про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення та враховано тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винуватим, та надана їм відповідна правова оцінка, з якою погоджується й суд апеляційної інстанції.
З огляду на викладене та з урахуванням тих обставин, що порушень кримінального процесуального закону, які перешкодили чи могли перешкодити слідчому судді ухвалити законне та вмотивоване рішення, колегією суддів не виявлено, а наведені в апеляційних скаргах доводи захисників підозрюваного ОСОБА_17 адвокатів ОСОБА_8 та ОСОБА_10 , колегія суддів не вбачає достатніми для скасування оскаржуваної ухвали слідчого судді, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про залишення без задоволення апеляційних скарг захисників та залишення без змін ухвали слідчого судді.

Керуючись ст. ст. 404, 405, 407, 418, 422 КПК України,

п о с т а н о в и л а:
Апеляційні скарги захисників підозрюваного ОСОБА_7 адвокатів ОСОБА_8 та ОСОБА_10 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 20.09.2021 залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги оскарженню в касаційному порядку не підлягає відповідно до частини 4 статті 424 КПК України.

Головуючий -
Судді: