Справа № 712/6786/20
Провадження № 1-кс/712/601/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 лютого 2022 року слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 ,за участі прокурора ОСОБА_3 розглянувши клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0002508 від 12.06.2020,

В С Т А Н О В И В:

До суду звернулася ОСОБА_4 з клопотанням про скасування арешту майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0002508 від 12.06.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України.
Клопотання мотивує тим, що у провадженні СВ Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області перебуває кримінальне провадження №0002508 від 12.06.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК Українипо факту вчинення з березня 2020 невстановленими особами самоправних дій що квартири.

Ухвалою від 16.07.2020 слідчим суддею Соснівського районного суду м. Черкас накладено арешт на квартиру в АДРЕСА_1 , яка належить їй на праві власності.
Накладення арешту на квартиру обмежило її право власності, що суперечить Конституції України та нормам цивільного кодексу України.
В ході проведення досудового розслідування протягом більше одного року слідчим не доведено, що вказана квартира є предметом кримінального правопорушення, набута в результаті вчинення кримінального правопорушення та на неї спрямовано кримінальне правопорушення. Таким чином, майно, на яке накладено арешт, не відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.
Водночас, слідчим не доведено наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України та не обґрунтовано при цьому правових підстав для такого арешту та необхідності у його накладенні, а також розумність та спів розмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
Заявник в судове засідання не з`явилася, хоч належним чином повідомлена про час та місце слухання справи.
Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання та пояснила, що необхідності в скасуванні арешту немає, на сьогоднішній день проводиться досудове слідство по даному кримінальному провадженні.
Заслухавши думку прокурора, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.
Слідчим суддею встановлено, що Черкаським районним управлінням поліції ГУНП в Черкаській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № №0002508 від 12.06.2020 за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст.356 КК України, по якому на даний час проводиться досудове розслідування.
Ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 16.07.2020 накладено арешт на квартиру в АДРЕСА_1 , яка згідно витягу з державно реєстру речових прав на нерухоме майно належить ОСОБА_4 , із забороною користування, відчуження та будь-якої зміну права власності арештованого майна до скасування арешту у встановленому законом порядку.
Надаючи оцінку доводам клопотання варто звернути увагу, що одним з принципів кримінального провадження є недоторканність права власності, відповідно до якого позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом (ст.16 КПК).
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Частиною другою цієї статті визначені випадки, у яких допускається арешт майна:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Зміст ухвали слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 16 липня 2020 року свідчить, що метою арешту майна визначене забезпечення його належного збереження як речових доказів.
Так, в ч. 3 ст. 170 КПК зазначено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно із ч. 1 ст. 98 КПК речовими доказами є матеріальні об`єкти, які серед іншого зберегли на собі сліди злочину або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були набуті кримінально протиправним шляхом.
Як вбачається із змісту ухвали слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 16.07.2020, слідчий суддя визнав можливим застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт, із необхідності забезпечення збереження речового доказу.
Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Надаючи оцінку доводам клопотання ОСОБА_4 необхідно зауважити, що арешт на майно накладений обґрунтовано, оскільки такі речі відповідають ознакам речових доказів (ч.1 ст.98 КПК України).
Всупереч положень ч. 1 ст. 174 КПК України ОСОБА_4 не надано слідчому судді доказів на підтвердження того, що на теперішній час відпала потреба у подальшому застосуванні накладеного арешту. В цьому контексті слід враховувати, що відповідно до ст.22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання учасниками кримінального провадження їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків. Отже обов`язок з доведення відсутності подальшої потреби застосування арешту майна покладається саме на особу, яка просить скасувати такий арешт.
З урахуванням наведеного, слідчий суддя дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту, оскільки в ході розгляду клопотання не встановлено обставин, які б свідчили, що застосування заходу у вигляді арешту майна в даному випадку є необґрунтованим.
Керуючись ст.ст. 9, 174, 303-309 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту майна в кримінальному провадженні № 0002508 від 12.06.2020 - відмовити.
Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.
Повний текст ухвали складений 09.02.2022

Слідчий суддя ОСОБА_1