Справа № 359/3593/21
Провадження № 1-кп/359/442/2021
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 серпня 2021 м. Бориспіль

Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участі

прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченої ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,
перекладача ОСОБА_6 ,
в приміщенні суду у відкритому судовому з повною відео та аудіо фіксацією судового засідання, в межах кримінального провадження №0000108 від 28.02.2021, клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченої у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

в с т а н о в и в:
Прокурор Бориспільської окружної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 , та посилається на те, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, а тому раніше заявлені ризики при обрані запобіжного заходу не зменшилися, тобто встановлено, що наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: враховуючи тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , є достатні підстави вважати, що вона переховуватиметься від органів досудового розслідування та суду; з метою ухилення від можливої кримінальної відповідальності ОСОБА_4 може незаконно впливати на свідків та потерпілого у вказаному кримінальному провадженні. При цьому інший, більш м`який запобіжний захід не може запобігти вказаним ризикам.
Відповідно, прокурор наполягає що інший, більш м`який запобіжний захід, не може запобігти вказаним ризикам, а тому просив суд задовольнити дане клопотання.
Обвинувачена при вирішенні питання продовження строку запобіжного заходу заперечувала. Просила суд змінити їй запобіжний захід на такий, що не пов`язаний із тримання під вартою.
Захисник ОСОБА_5 , в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання прокурора. В обґрунтування зазначив, що відповідно до вимог ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні довести суду обставини, на які вони посилаються. Сторона захисту вважає, що прокурором не наведено будь-які докази, що виправдовують потребу в ізоляції ОСОБА_4 , на час судового розгляду. Просив суд змінити ОСОБА_4 , запобіжний захід на більш м`який, а саме домашній арешт.

Відповідно до ч.3 ст.331 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та направляється уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченої під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Згідно з ч.1, п.4 ч.2 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Згідно з п.2, п.4 ч.1 ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців.

Відповідно до п. 1, п. 3 ч. 1, ч. 2 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є запобігання спробам обвинуваченого переховуватися від суду, перешкоджати кримінальному провадженню та незаконно впливати на потерпілого, свідків. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити ці дії.
Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду від 22.06.2021 продовжено строк тримання ОСОБА_4 під вартою до 20.08.2021 включно. Однак у розгляді кримінального провадження оголошена перерва. У кримінальному провадженні триває стадія допиту свідків. Ця обставина свідчить про необхідність невідкладного розгляду питання про доцільність продовження строку тримання обвинуваченої під вартою.
ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, міцні соціальні зв`язки у обвинуваченої відсутні, дана обставина не виключає ризику, що під впливом тяжкості покарання обвинувачена може переховуватися від суду та у такий спосіб перешкоджати кримінальному провадженню. В українському тлумачному словнику слово ризик - це усвідомлена можливість небезпеки. Таким чином слово «ризик» передбачає в кримінальному законодавстві можливі негативні наслідки в майбутньому.
Згідно рішення Конституційного Суду України від 23.11.2017 в справі № 1-28/2017, акцентовано увагу на тому, що звертаючись до суду з клопотанням про продовження строків тримання під вартою, прокурор має викласти обставини, які доводять, що заявлені раніше ризики не зменшилися або з`явилися нові ризики, які виправдовують продовження тримання особи під вартою, а застосування більш м`яких запобіжних заходів не гарантує запобігання цим ризикам.
Суд приходить до переконання, що ступінь раніше встановленого ризику не зменшилася, менш суворий запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, навіть із застосуванням електронних засобів контролю, об`єктивно не спроможний запобігти наведеним ризикам.
Конституційний Суд України в своєму рішенні №4р/2019 від 13.06.2019, у справі №3-208/2018(2402/18) зазначав, що обмеження прав і свобод людини і громадянина є допустимим виключно за умови, що таке обмеження є домірним (пропорційним) та суспільно необхідним (абзац шостий підпункту 3.3 пункту 3 мотивувальної частини Рішення від 19.10.2009 №26-рп/2009).

Продовження строку тримання ОСОБА_4 під вартою сприятиме забезпеченню кримінального судочинства. Досягнення такої цілі становить суспільний інтерес, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи обвинуваченого.

З огляду на це суд вважає доцільним продовжити ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів.

Керуючись ст.ст. 331, 376 КПК України, суд
у х в а л и в:
Клопотання прокурора задовольнити.
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 24:00 год. 16.10.2021.

Утримувати ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у Державній установі «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України.

Ухвала суду може бути оскаржена протягом семи днів до Київського апеляційного суду.

Повний текст ухвали буде виготовлено та проголошено о 8:45 год. 20.08.2021.

Головуючий суддя ОСОБА_1