ЄУН №398/791/18
Провадження №1-кп/389/79/18
У Х В А Л А

17 січня 2022 року Знам`янський міськрайонний суд

Кіровоградської області

у складі: судді зі складу колегії суддів - ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

обвинуваченого - ОСОБА_4 ,

захисника - ОСОБА_5 ,

розглянувши у закритому судовому засіданні в приміщенні суду міста Знам`янка Кіровоградської області клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою на 60 днів, стосовно ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000248 від 02.02.2018, стосовно

ОСОБА_4 , по обвинуваченню у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.125, ч.1 ст.129, ч.2 ст.15 ч.4 ст.152, ч.3 ст.153, ч.2 ст.156 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000248 від 02.02.2018 стосовно ОСОБА_4 , обвинуваченого за ч.1 ст.125, ч.1 ст.129, ч.2 ст.15 ч.4 ст.152, ч.3 ст.153, ч.2 ст.156 КК Україниперебуває в провадженні колегії суддів Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_6 , ОСОБА_1 та ОСОБА_7 .

Ухвалою Знам`янського міськрайонного суду від 23 листопада 2021 року ОСОБА_4 продовжений строк запобіжного заходу у виді тримання під вартою до 21.01.2022.

Головуючий суддя із складу колегії суддів - ОСОБА_6 з 10.01.2022 по 23.01.2022 перебуває у невикористаній частині додаткової оплачуваної відпустки, що унеможливлює її участь у судовому провадженні й може мати наслідком порушення передбаченого законом строку розгляду питання доцільності продовження запобіжного заходу, застосованого до обвинуваченого у зв`язку з цим, на підставі п.20-5 розділу ХІ «Прикінцеві положення» Кримінального процесуального кодексу України, зазначене питання розглядається суддею зі складу колегії суддів - суддею ОСОБА_1 .

У судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження дії застосованого до обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу - тримання під вартою, оскільки жоден з більш м`яких запобіжних заходів, застосованих до обвинуваченого, не може запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, які на теперішній час не зникли.

Обвинувачений заперечував щодо продовження строку дії такого запобіжного заходу та просив обрати більш м`який запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту .
Захисник обвинуваченого у судовому засіданні зазначив, що прокурор ОСОБА_3 взагалі немає права підписувати та заявліти дане клопотання ОСОБА_4 , тому що вона являється рідною сестрою ОСОБА_8 яка була вцій справі суддею та проводила розгляд . Просив суд відмовити в задоволенні клопотання.
Вислухавши у судовому засіданні думку учасників судового провадження, суд приходить до наступного висновку.
Відповідно до ч.3 ст.331 КПК України, незалежно від наявності клопотань, суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Згідно з ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

За змістом ч.2 ст.177, ст.197 КПК України підставою як застосування запобіжного заходу, у тому числі і у виді тримання під вартою, так і продовження строків тримання під вартою є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України. Частиною першою ст.194 КПК України визначений обов`язок суду встановити чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
-наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
-наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
-недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Вирішуючи питання про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 суд враховує вимоги п.п.3, 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Продовжуючи строк тримання під вартою, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що повною мірою узгоджується з практикою Європейського суду.

Про наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, свідчить наступне.
Так, ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні ряду кримінальних правопорушень проти життя та здоров`я, статевої свободи та статевої недоторканості особи, пов`язаних з погрозою застосування фізичного насильства, в тому числі вчинених щодо малолітньої особи, одне з яких карається позбавленням волі на строк до п`ятнадцяти років, в силу ст.89 КК України не маючий судимості, не працює, має на утриманні одну неповнолітню дитину, не одружений, що вказує на відсутність достатньо міцних соціальних зв`язків, а тому, з метою уникнення можливої кримінальної відповідальності, існують ризики того, що перебуваючи на волі обвинувачений може без перешкод залишити своє місце проживання та переховуватися від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Також, на даний час судом ще не допитані свідки та потерпілі, тому є вагомі підстави вважати, що з метою уникнення покарання, що загрожує ОСОБА_4 у разі визнання його винуватим, усвідомлюючи тяжкість покарання, може незаконно впливати на свідків та потерпілих, з метою зміни та дачі показів останніми на його користь.
Зазначене дає достатні підстави вважати суду, що ризики, передбачені ст.177 КПК України, які мали місце та були враховані судом при обранні міри запобіжного заходу у виді триманні під вартою, продовжують існувати на даний час та не вичерпались, у разі обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, вказане не забезпечить належного виконання останнім його процесуальних обов`язків.
З огляду на викладене та заслухавши думку учасників судового засідання, судвважає за доцільне продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 строк запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 днів.

Продовжуючи дію такого запобіжного заходу, суд виходить з необхідності уникнення ризиків, визначених ст.177 КПК України, із ступеня тяжкості інкримінованого злочину, а також приймає до уваги ту обставину, що підстави, за яких було обрано та продовжено обвинуваченому запобіжний захід, не відпали, що також унеможливлює застосування до обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу.

В силу п.1 ч.4 ст.183 КПК України розмір застави у даному кримінальному провадженні не визначається.

Керуючись ст.ст.177, 183, 331, 395 КПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора задовольнити.
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю с.Черноморка Очаківського району Миколаївської області, продовжити строк запобіжного заходу у виді тримання під вартою на строк 60 днів, який обчислювати з 12 години 15 хвилин 17 січня 2022 року по 12 годину 15 хвилин 17 березня 2022 року.

Копію ухвали, до відома, направити начальнику ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор», вручити прокурору та обвинуваченому.

На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їм копії судового рішення.

Суддя ОСОБА_9