УХВАЛА
Іменем України

27 грудня 2021 р. м. Полтава

Слідчий суддя Октябрського районного суду м. Полтави - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши в м. Полтава клопотання старшого слідчого першого слідчого відділу (з дислокацією в м. Полтаві) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Полтаві, старшого лейтенанта Державного бюро розслідувань ОСОБА_3 , погоджене процесуальним прокурором у кримінальному провадженні прокурором третього відділу організації процесуального керівництва управління організації процесуального керівництва досудовим розслідуванням, яке здійснюється слідчими територіальних підрозділів Державного бюро розслідувань, Департаменту організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням органів Державного бюро розслідувань, нагляду за його оперативними підрозділами та підтримання публічного обвинувачення у відповідних провадженнях Офісу Генерального прокурора ОСОБА_4 , про арешт майна,матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001855 від 06.09.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Першим слідчим відділом (з дислокацією у м. Полтаві) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Полтаві, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001855 від 06.09.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.
Під час досудового розслідування встановлено, що у ОСОБА_5 , який працює на посаді начальника Кропивницької митниці Держмитслужби України, у серпні 2021 року виник умисел на висловлення прохання надати та отримання неправомірної вигоди для себе за вчинення та не вчинення в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду дій з використанням наданого йому службового становища.
27.08.2021, при здійсненні митного оформлення товарів посадовими особами МП «Кропивницький», за вказівкою ОСОБА_5 та інших співучасників, безпідставно, були затримані 4 транспортні засоби з вантажем «мед бджолиний натуральний», експорт якого здіснювали ТОВ «ДІОНІС МЕД», ТОВ «СПІЛЬНЕ УКРАЇНСЬКО-НІДЕРЛАНДСЬКЕ ПІДПРИЄМСТВО З ІНОЗЕМНИМИ ІНВЕСТИЦІЯМИ «БЕЗПЕКА МЕДУ», представником яких є ОСОБА_6 , при цьому жодних офіційних запитів чи вимог до суб`єктів господарювання про надання додаткових документів не направили. Лише 30.08.2021 митне оформлення вказаних автомобілів було завершено.
30.08.2021, при здійсненні митного оформлення товарів посадовими особами МП «Кропивницький», за вказівкою ОСОБА_5 та інших співучасників, безпідставно, були затримані 2 транспортні засоби з вантажем «мед бджолиний натуральний», експорт якого здіснювали ТОВ «ДІОНІС МЕД», ТОВ «СПІЛЬНЕ УКРАЇНСЬКО-НІДЕРЛАНДСЬКЕ ПІДПРИЄМСТВО З ІНОЗЕМНИМИ ІНВЕСТИЦІЯМИ «БЕЗПЕКА МЕДУ», при цьому порадили звернутись до управління боротьби з контрабандою та порушенням митних правил Кропивницької митниці Держмитслужби, оскільки останні були ініціаторами додаткових перевірок.
01.09.2021 поряд з будівлею Кропивницької митниці Держмитслужби України за адресою: м. Кропивницький, вул. Лавандова, 27Б, ОСОБА_7 представився ОСОБА_6 радником керівника Кропивницької митниці, висунув вимогу у передачі йому неправомірної вигоди в сумі 20 доларів США за оформлення 1 тони меду бджолиного, за те, щоб йому не здійснювались перешкоди у здійсненні митних операцій, на що ОСОБА_6 не погодився.
Того ж дня, у приміщенні будівлі Кропивницької митниці Держмитслужби України за адресою: м. Кропивницький, вул. Лавандова, 27Б, начальник Кропивницької митниці Держмитслужби України ОСОБА_5 повідомив ОСОБА_6 , що є керівником ОСОБА_8 і що митниця зробить кращі умови для нього, і що ОСОБА_8 є його довіреною особою і вирішенням його питання буде займатись він.
У подальшому ОСОБА_7 повідомив ОСОБА_6 , що сума хабаря становитиме не 400 доларів США з транспортного засобу (з розрахунку 20 тон вантажу), а 200 доларів США, і сплачувати їх він має в кінці кожного місяця та додав, що у разі не сплати ним хабаря, митниками будуть створюватись штучні перешкоди при кожному оформленні поданих ним ТЗ.
28.09.2021 при зустрічі ОСОБА_7 та ОСОБА_9 повідомили ОСОБА_6 , що він повинен передати зазначені вище кошти ОСОБА_9
01.10.2021, ОСОБА_6 , на вимогу співучасників, у заздалегідь обумовленому місці на АЗС «ОККО» за адресою: м. Кропивницький, вул. Вокзальна, 14-А, передав ОСОБА_9 неправомірну вигоду в сумі 3600 доларів США, за не здійснення перешкод при митному оформленні 18 транспортних засобів протягом вересня 2021 року.
04.11.2021, ОСОБА_6 , на вимогу співучасників, у заздалегідь обумовленому місці на АЗС «ОККО» за адресою: м. Кропивницький, вул. Вокзальна, 14-А, передав ОСОБА_9 неправомірну вигоду в сумі 2000 доларів США, за не здійснення перешкод при митному оформленні 10 транспортних засобів протягом жовтня 2021 року.
21.12.2021, приблизно об 11:27 годині ОСОБА_6 , на вимогу співучасників, у заздалегідь обумовленому місці за адресою: м. Кропивницький, вул. Короленка, 1А, передав ОСОБА_9 неправомірну вигоду в сумі 2400 доларів США, за не здійснення перешкод при митному оформленні 12 транспортних засобів протягом жовтня 2021 року.
Того ж дня, тобто 21.12.2021, на підставі ухвали слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтави проведено обшук за місцем фактичного проживання ОСОБА_5 та ОСОБА_7 , за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого виявлено та вилучено:

- предмети ззовні схожі на грошові кошти Українську гривню номіналом 500 грн. у кількості 10 шт. на загальну суму 5 000 грн.;

- предмети ззовні схожі на грошові кошти Українську гривню номіналом 200 грн. у кількості 409 шт. на загальну суму 81 800грн.;

- мобільний телефон марки «iPhone 12 Pro Max», серійний номер НОМЕР_1 , ІМЕІ: НОМЕР_2 , в корпусі графітового кольору з сім-карткою оператора мобільного зв`язку ПрАТ «Київстар» № НОМЕР_3 та чохлом чорного кольору, яким користується ОСОБА_10 .

Під час досудового розслідування виникла необхідність у дослідженні вказаного майна на предмет наявності у ньому інформації, що має значення доказів по справі, для чого необхідно провести огляди, комп`ютерно-технічні та інші експертизи.
Власником вилучених речей та предметів є ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 .
Постановою слідчого від 22.12.2021 вказані речі та предмети визнані речовими доказами.
Враховуючи вищевикладене, у досудового слідства, з метою забезпечення збереження речових доказів, недопущення зникнення, втрати, пошкодження, приховування чи перетворення матеріальних об`єктів або настання інших наслідків, які можуть перешкодити всебічному, повному і неупередженому дослідженню обставин кримінального провадження, виникла необхідність у накладенні арешту на зазначене майно у кримінальному провадженні, тому слідчий і звернувся до суду з даним клопотанням.
Слідчий надав заяву про розгляд справи без його участі. Клопотання підтримує в повному обсязі.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Судом встановлено, що Першим слідчим відділом (з дислокацією у м. Полтаві) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Полтавіздійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0001855 від 06.09.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Згідно з п.7 ч.2 ст.131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч.5 ст.132 КПК України під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Постановою слідчого від 22.12.2021 року вказані речі та предмети визнані речовими доказами.
В п.п. 1, 3, 5, 6 ч.2 ст.173 КПК України закріплено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого,засудженого, третіх осіб.

Згідно з ч.11 ст.170 КПК України заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

З огляду на положення ч.2 ст.170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

На виконання вимог ч.1 ст.173 КПК України слідчим доведено необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.170 КПК України.

У даному випадку, не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню, а тому накладення арешту потрібно з метою збереження речових доказів.

Беручи до уваги викладене з урахуванням наявних доказів та з`ясованих обставин у кримінальному провадженні, слідчий суддя приходить до висновку про обґрунтованість клопотання та наявність достатніх правових підстав для арешту майна. При цьому враховує наслідки арешту майна, розумність та співмірність таких обмежень завданням кримінального провадження.

На даному етапі досудового розслідування його потреби виправдовують втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження, оскільки існує пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються органом досудового розслідування, та метою, яку прагнуть досягти, а слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

Всі інші питання, фактичні обставини кримінального провадження, а також питання належності та допустимості доказів не є предметом розгляду слідчого судді на даній стадії кримінального провадження, та вирішуються під час іншої стадії кримінального процесу - розгляду справи по суті в суді першої інстанції.

Речі, вилучені в ході обшуку від 21.12.2021 року за місцем фактичного проживання ОСОБА_5 та ОСОБА_7 , за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: предмети ззовні схожі на грошові кошти Українську гривню номіналом 500 грн. у кількості 10 шт. на загальну суму 5 000 грн.; предмети ззовні схожі на грошові кошти Українську гривню номіналом 200 грн. у кількості 409 шт. на загальну суму 81 800грн.; мобільний телефон марки «iPhone 12 Pro Max», серійний номер НОМЕР_1 , ІМЕІ: НОМЕР_2 , в корпусі графітового кольору з сім-карткою оператора мобільного зв`язку ПрАТ «Київстар» № НОМЕР_3 та чохлом чорного кольору, яким користується ОСОБА_10 , мають суттєве значення, оскільки являються речовими доказами по даному кримінальному провадженні, тому з метою всебічного, повного і неупередженого дослідження та встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, існує необхідність у накладенні арешту на вказане вище майно.

Таким чином, клопотання слідчого підлягає задоволенню в повному обсязі.

Крім того, слідчий суддя роз`яснює, що відповідно до ст.174 КПК України за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні такого заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю або частково.

Керуючись ст.ст. 100, 131-132, 167-168, 170,172,173, 376 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого першого слідчого відділу (з дислокацією в м. Полтаві) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Полтаві, лейтенанта Державного бюро розслідувань, ОСОБА_11 , погоджене процесуальним прокурором у кримінальному провадженні прокурором третього відділу організації процесуального керівництва управління організації процесуального керівництва досудовим розслідуванням, яке здійснюється слідчими територіальних підрозділів Державного бюро розслідувань, Департаменту організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням органів Державного бюро розслідувань, нагляду за його оперативними підрозділами та підтримання публічного обвинувачення у відповідних провадженнях Офісу Генерального прокурора ОСОБА_4 , про арешт майна,матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001855 від 06.09.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України задовольнити.
Накласти арешт (заборонити володіння, користування, розпорядження) на майно, яке було виявлено та вилучено під час проведення обшуку 21.12.2021 за місцем фактичного проживання ОСОБА_5 та ОСОБА_7 , за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на:
- предмети ззовні схожі на грошові кошти Українську гривню номіналом 500 грн. у кількості 10 шт., на загальну суму 5 000 грн.;

- предмети ззовні схожі на грошові кошти Українську гривню номіналом 200 грн. у кількості 409 шт., на загальну суму 81 800грн.;

- мобільний телефон марки «iPhone 12 Pro Max», серійний номер НОМЕР_1 , ІМЕІ: НОМЕР_2 , в корпусі графітового кольору з сім-карткою оператора мобільного зв`язку ПрАТ «Київстар» № НОМЕР_3 та чохлом чорного кольору, які належать ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 .

Місцем зберігання зазначеного майна визначити приміщення Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Полтаві.
Арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, його захисника, у порядку, передбаченому частиною 1 статті 174 КПК України.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1 .