Справа № 331/5358/21
Провадження № 1-кп/331/190/2022
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 січня 2022 року Жовтневий районний суд м. Запоріжжя у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у залі суду у м. Запоріжжі кримінальне провадження № 1-кп/331/190/2022 за обвинуваченням ОСОБА_5 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України,

В С Т А Н О В И В:

В провадження Жовтневого районного суду м. Запоріжжя надійшло кримінальне провадження № 0000109 від 22.08.2017 року за обвинуваченням ОСОБА_5 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України.

У підготовчому судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 просила призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту та зазначила, що підсудність даного провадження визначена правильно, обвинувальний акт відповідає вимогам КПК України.

Також прокурором у підготовчому судовому засіданні було подано позовну заяву в інтересах Держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах Запорізької міської ради до обвинуваченого ОСОБА_5 про стягнення суми шкоди завданої кримінальним правопорушенням, у сумі 865 703, 70 грн., яка була судом долучена до матеріалів кримінального провадження.

Захисник ОСОБА_4 та обвинувачений ОСОБА_5 вважали неможливим призначення судового розгляду, оскільки обвинувальний акт не відповідає вимогам закону, оскільки в обвинувальному акті відсутні анкетні відомості про потерпілого, представника потерпілого чи цивільного позивача, зі змісту обвинувального акту слідує, що кримінальним правопорушенням громаді в особі Запорізької міської ради заподіяно матеріальну шкоду в розмірі 865 703, 70 грн., однак відомості про те, що на стадії досудового розслідування будь-яка особа визнавалась потерпілою чи цивільним позивачем у кримінальному провадженні відсутні.У зв`язку із вищевикладеним, просять суд повернути обвинувальний акт, складений відносно ОСОБА_5 , прокурору як такий, що не відповідає вимогам КПК України.

Вислухавши доводи учасників підготовчого судового засідання, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право повернути обвинувальний акт прокурору, якщо він не відповідає вимогам цього Кодексу.

Таким чином, єдиною підставою для повернення обвинувального акту є його невідповідність вимогам Кримінального процесуального Кодексу України.

Відповідно до ч. 4 ст. 110 КПК України обвинувальний акт є процесуальним рішенням, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 291 КПК України обвинувальний акт має містити такі відомості:

1) найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер;

2) анкетні відомості кожного обвинуваченого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство);

3) анкетні відомості кожного потерпілого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство);

3-1) анкетні відомості викривача (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство);

4) прізвище, ім`я, по батькові та займана посада слідчого, прокурора;

5) виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення;

6) обставини, які обтяжують чи пом`якшують покарання;

7) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням;

7-1) підстави застосування заходів кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, які прокурор вважає встановленими;

8) розмір витрат на залучення експерта (у разі проведення експертизи під час досудового розслідування);

8-1) розмір пропонованої винагороди викривачу;

9) дату та місце його складення та затвердження.

Частиною першою статті 91 КПК України передбачено, що у кримінальному провадженні підлягають доказуванню:

1) подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення);

2) винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення;

3) вид і розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір процесуальних витрат.

4) обставини, які впливають на ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, характеризують особу обвинуваченого, обтяжують чи пом`якшують покарання, які виключають кримінальну відповідальність або є підставою закриття кримінального провадження;

5) обставини, що є підставою для звільнення від кримінальної відповідальності або покарання;

6) обставини, які підтверджують, що гроші, цінності та інше майно, які підлягають спеціальній конфіскації, одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від такого майна, або призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення чи винагороди за його вчинення, або є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом, або підшукані, виготовлені, пристосовані або використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення;

7) обставини, що є підставою для застосування до юридичних осіб заходів кримінально-правового характеру.

Однією з основних засад кримінального провадження є законність, яка визначає, що під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Завданнями кримінального провадження як вказує ст. 2 КПК України є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Стаття 6 ч. 3 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному обвинуваченому у вчиненні кримінального правопорушення щонайменше такі права:

a) бути негайно і детально поінформованим зрозумілою для нього мовою про характер і причини обвинувачення, висунутого проти нього;

b) мати час і можливості, необхідні для підготовки свого захисту.

Таким чином, для забезпечення належної правової процедури та надання можливості ефективного захисту від пред`явленого обвинувачення пред`явлене особі обвинувачення повинно бути детальним, повним, чітким та зрозумілим та містити у собі усі відомості щодо події кримінального правопорушення, виду та розміру шкоди, форми вини, мотиву та мети кримінального правопорушення, тощо.

Так, досліджуючи обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування на відповідність вищевказаним вимогам КПК України, судом було встановлено, що в обвинувальному акті зазначено про те, що "внаслідок скоєння директором Департаменту реєстраційних послуг Запорізької міської ради ОСОБА_5 кримінального правопорушення шляхом недбалого виконання своїх службових обов`язків, громаді в особі Запорізької міської ради заподіяно матеріальну шкоду в розмірі 865 703, 70 грн., чим спричинені тяжкі наслідки охоронюваним законом державним інтересам", однак у тексті обвинувального акту відсутні будь-які відомості про потерпілого або представника потерпілого.

В той же час, з диспозиції ч. 2 ст. 367 КК України вбачається, що вказаний злочин є злочином з матеріальним складом, тобто передбачає спричинення істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян, державним чи громадським інтересам або інтересам окремих юридичних осіб.

У судовому засіданні прокурор повідомила, що нею надсилався лист до Запорізької міської ради з метою з"ясування позиції щодо бажання або не бажання брати участь у кримінальному провадженні у якості потерпілого. В той же час, на підтвердження своїх доводів прокурором не було надано суду копії відповідного листа, що дає підстави стверджувати, що органом досудового розслідування не вживались заходи для забезпечення участі Запорізької міської ради у кримінальному провадженні у якості потерпілого по справі.

Крім того, в Реєстрі матеріалів досудового розслідування, який було додано до обвинувального акту відносно ОСОБА_5 , відсутні відомості про прийняте в ході досудового розслідування процесуальне рішення, зокрема про постанову слідчого про визнання потерпілим у кримінальному провадженні Запорізької міської ради, а також відсутні відомості про повідомлення потерпілій стороні - Запорізькій міській раді - про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування. Будь-яких даних про те, що Запорізька міська рада відмовилась представляти інтереси громади у даному кримінальному провадженні також немає.
Таким чином, враховуючи вищевикладене, судом встановлено, що обвинувальний акт, складений у кримінальному провадженні № 0000109 від 22.08.2017 за обвинуваченням ОСОБА_5 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України, не відповідає вимогам КПК України, зокрема п. 3 ч. 2 ст. 291 КПК України, оскільки в ньому не зазначені анкетні відомості потерпілого, яким вочевидь є громада в особі Запорізької міської ради.

На підставі викладеного та керуючись статтями 314-316 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

Повернути обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000109 від 22.08.2017 року, за обвинуваченням ОСОБА_5 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України, прокурору як такий, що не відповідає вимогам КПК України.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до Запорізького апеляційного суду через Жовтневий районний суд м. Запоріжжя протягом семи днів з дня оголошення ухвали. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає зак онної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя ОСОБА_1