У Х В А Л А

про залишення без руху заяви про перегляд ухвали за нововиявленими обставинами

07.12.2021 року м. Херсон

Суддя Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_1 , розглянувши заяву ОСОБА_2 про перегляд за нововиявленими обставинами вироку Херсонського обласного суду від 15.05.2000, -

в с т а н о в и в:

06.12.2021 до Херсонського міського суду Херсонської області надійшла заява ОСОБА_2 , який відбуває покарання за вироком Херсонського обласного суду від 15.05.2000 у Державній установі «Вінницька установа виконання покарань (№1)», про скасування вищезазначеного вироку у зв?язку з наявністю як нововиявлених так і виключних обставин, яку в порядку ст. 35 КПК України автоматизованою системою документообігу суду було розподілено колегії суддів Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_1 (головуюча), судді - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 .

Не пізніше наступного дня після надходження заяви до суду суддя перевіряє її відповідність вимогам ст. 462 КПК України і вирішує питання про відкриття кримінального провадження за нововиявленими обставинами (ч. 2 ст. 464 КПК України).

Дослідивши матеріали, додані в обґрунтування заяви, встановлено, що остання не відповідає вимогам кримінального процесуального законодавства з огляду на таке.

Так відповідно до ч. 2 ст. 462 КПК України у заяві про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами зазначаються:

* найменування суду, до якого подається заява про перегляд;

* прізвище, ім`я, по батькові (найменування), поштова адреса особи, яка подає заяву, а також номер засобу зв`язку, адреса електронної пошти, якщо такі є;

* судове рішення, про перегляд якого за нововиявленими або виключними обставинами подається заява;

* обставини, що могли вплинути на судове рішення, але не були відомі та не могли бути відомі суду та особі, яка звертається із заявою, під час судового розгляду;

* обґрунтування з посиланням на обставини, що підтверджують наявність нововиявлених обставин, та зміст вимог особи, яка подає заяву, до суду;

* перелік документів та інших матеріалів, які додаються.

Заява підписується особою, яка її подає. Якщо заяву подає захисник, представник потерпілого, то до неї додаються оформлені належним чином документи, що підтверджують його повноваження відповідно до вимог цього Кодексу.

У той же час вищевказана заява ОСОБА_2 не відповідає вищевикладеним вимогам з огляду на наступне:

- в заяві не викладено зміст вимог ОСОБА_2 , а саме: за якими саме обставинами підлягає перегляду вирок Херсонського обласного суду від 15.05.2000 - нововиявленими або виключними;

- заява не підписана особою, яка її подає.

Наведений висновок можна зробити з тієї підстави, що заява містить лише окремо долучену «скановану копію підпису» невстановленої особи. Крім того остання була надіслана на електронну адресу Херсонського міського суду Херсонської області, проте надсилання процесуальних документів до Херсонського міського суду Херсонської області в електронному вигляді передбачає використання сервісу «Електронний суд» з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного підпису. Заявник же надіслав заяву не за допомогою підсистеми «Електронний суд», а електронною поштою і без використання електронного цифрового підпису. Отже, заява не містить відомостей про підписання документа електронним цифровим підписом із застосуванням посиленого сертифіката відкритого ключа та перевірки електронного цифрового підпису, накладеного на заяву з використанням підсистеми «Електронний суд».

Окрім викладеного суд звертає увагу і на ту обставину, що подана заява не відповідає вимогам ст. 29 КПК України, враховуючи таке. Так встановлено, що заява ОСОБА_2 викладена російською мовою, з огляду на що необхідно зазначити наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 10 КПК України усі учасники судового процесу є рівними перед законом і судом. Гарантування у судочинстві використання російської та інших мов національних меншин України цілком узгоджується з Європейською хартією регіональних мов або мов меншин, ратифікованою Законом України від 15.05.2003 №802-IV.

Разом з тим необхідно зазначити, що забезпечення рівності прав громадян у судовому процесі за мовною ознакою, гарантування права громадян на використання ними в судовому процесі рідної мови або мови, якою вони володіють, не означають абсолютного права сторони (учасника справи) подавати відповідні процесуальні документи мовою, якою вона володіє, якому кореспондує безумовний обов`язок суду приймати такі документи до розгляду. Законом України «Про ратифікацію Європейської хартії регіональних мов або мов меншин» передбачено, що при застосуванні положень Хартії заходи, спрямовані на утвердження української мови як державної, її розвиток і функціонування в усіх сферах суспільного життя на всій території України, не вважаються такими, що перешкоджають чи створюють загрозу збереженню або розвитку мов, на які відповідно до ст. 2 цього Закону поширюються положення Хартії.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 10 Конституції України державною мовою в Україні є українська мова. Згідно з рішенням Конституційного Суду України від 14.12.1999 у справі №10-рп/99, українська мова як державна є обов`язковим засобом спілкування на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування (мова актів, роботи, діловодства, документації, тощо), а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначаються законом.

Рішенням Конституційного Суду України від 22.04.2008 № 8-рп/2008 у справі № 1-18/2008 встановлено, що відповідно до ст. 124 Конституції України Конституційний Суд України та суди загальної юрисдикції здійснюють правосуддя, яке стосується конституційного, адміністративного, господарського, кримінального та цивільного судочинства. Ці види судочинства є процесуальними формами правосуддя та охоплюють порядок звернення до суду, процедуру розгляду судом справи та ухвалення судового рішення. Суди реалізують державну мову в процесі судочинства та гарантують право громадян щодо використання ними в судовому процесі рідної мови або мови, якою вони володіють, відповідно до Конституції і законів України. Таким чином, Основним Законом України закладено конституційні основи для використання української мови як мови судочинства та одночасно гарантовано рівність прав громадян у судовому процесі за мовною ознакою.

Відповідно до ч. 1 ст. 29 КПК України кримінальне провадження здійснюється державною мовою. Сторона обвинувачення, слідчий суддя та суд складають процесуальні документи державною мовою. Згідно ч. 3 ст. 29 КПК України суд забезпечує учасникам кримінального провадження, які не володіють чи недостатньо володіють державною мовою, право давати показання, заявляти клопотання і подавати скарги, виступати в суді рідною або іншою мовою, якою вони володіють, користуючись у разі необхідності послугами перекладача в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно з ч. 6 ст. 13 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» органи державної влади, органи влади Автономної Республіки Крим та органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної і комунальної форм власності беруть до розгляду документи, складені державною мовою, крім випадків, визначених законом.

Отже, учасники судового процесу які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, користуючись при цьому послугами перекладача, проте процесуальні документи мають бути подані лише державною мовою.

Такий висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, наведеній в ухвалі від 12.06.2019 по справі №219/2124/19, від 21.02.2018 по справі №826/1833/16, від 07.06.2019 по справі №826/10114/17, від 01.08.2019 по справі №826/10114/17, від 01.07.2019 по справі №243/10706/18, від 22.07.2019 по справі №826/19159/16, від 27.08.2019 у справі №520/3782/19 адміністративне провадження №К/9901/21152/19.

З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку про те, що заява ОСОБА_2 має бути викладений українською мовою, що також узгоджується з позицією Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду викладеною в постанові від 16.10.2018 у справі №826/1833/16.

Слід зазначити, що якщо ОСОБА_2 не володіє українською мовою, то соціально незахищеним верствам населення Законом України «Про безоплатну правову допомогу» гарантовано державою надання відповідних правових послуг за рахунок коштів Державного бюджету України, місцевих бюджетів та інших джерел. Для реалізації своїх прав особа має звернутися по правову допомогу до відповідного центру з надання безоплатної правової допомоги.

Частиною 3 ст. 464 КПК України визначено, що до заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, яка не оформлена згідно з вимогами, передбаченими ст. 462 КПК України застосовуються правила ч. 3 ст. 429 КПК України, відповідно до змісту якої суд касаційної інстанції, встановивши, що касаційну скаргу подано без додержання вимог, передбачених ст. 427 КПК України постановляє ухвалу про залишення касаційної скарги без руху, в якій зазначаються недоліки касаційної скарги і встановлюється строк, необхідний для їх усунення, що не може перевищувати п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали особою, яка подала касаційну скаргу. Копія ухвали про залишення касаційної скарги без руху невідкладно надсилається особі, яка подала касаційну скаргу.

У зв`язку з зазначеними недоліками заяви, вирішення питання про можливість відкриття кримінального провадження за нововиявленими обставинами в даному провадженні буде передчасним, оскільки заяву ОСОБА_2 слід залишити без руху з наданням терміну для усунення викладених вище недоліків і приведення заяви у відповідність зі ст. 462 КПК України.

Керуючись ст. ст. 429, 462, 464 КПК України, суддя, -

п о с т а н о в и в:

Заяву ОСОБА_2 про перегляд вироку Херсонського обласного суду від 15.05.2000 за нововиявленими обставинами - залишити без руху.

Надати ОСОБА_2 строк для усунення недоліків 14 (чотирнадцять) днів з дня отримання даної ухвали, роз`яснивши, що в іншому випадку заява буде вважатись неподаною і буде повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1