Провадження № 1-кс/752/7211/21
У Х В А Л А

26 листопада 2021 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 за участі секретаря судового ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна в межах кримінального провадження № 0000508 від 15.06.2021 року, подане в порядку глави 17 Кримінального процесуального кодексу України, -
в с т а н о в и в:
ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 звернулася до слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва з клопотанням про скасування арешту майна в межах кримінального провадження №0000508 від 15.06.2021 року.
У судовому засіданні заявник клопотання ОСОБА_3 відсутня, про дату час та місце розгляду клопотання повідомлена належним чином.

Дослідивши матеріали клопотання приходжу до висновку, що в задоволенні заявлених у клопотанні вимог необхідно відмовити з наступних підстав.
Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.
Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 № 1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.
Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Поважними причинами неприбуття особи на виклик (ст. 138 КПК України) є обмеження свободи пересування внаслідок дії закону або судового рішення; обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини); відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження, подорожі тощо; тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад; смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю; несвоєчасне одержання повістки про виклик; інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють з`явлення особи на виклик, що підлягає з`ясуванню у судовому засіданні. Неврахування таких обставин призводить до передчасності прийнятого рішення та можливого порушення законних прав та інтересів учасників розгляду.
Зважаючи на те, що представник заявника клопотання будучи належним чином повідомлений в судовому засіданні відсутній, доводи викладені у клопотанні не підтримав, приходжу до висновку, що вимоги про скасування арешту необхідно залишити без розгляду.
Керуючись ст. ст. 170, 174 КПК України, слідчий суддя, -
у х в а л и в:
клопотання ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна в межах кримінального провадження № 0000508 від 15.06.2021 року, залишити без розгляду.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1