У Х В А Л А

22.09.2021 р. м. Жмеринка

Жмеринський міськрайонний суд Вінницької області, в складі:
головуючої судді ОСОБА_1 ,
за участі секретаря ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 190 КК України, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000093 від 11.03.2021,
за участі сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_4 ,
обвинуваченого ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_5 ,
потерпілого ОСОБА_6 ,
представника потерпілого ОСОБА_7 ,
перекладача ОСОБА_8 ,
в с т а н о в и в:
В провадженні Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області перебуває вищезазначене кримінальне провадження.
В судовому засіданні прокурор ОСОБА_4 заявив клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_3 строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою терміном на 60 днів, оскільки 25 вересня 2021 року спливає строк застосування до обвинуваченого відповідного запобіжного заходу і продовжують існувати ризики, передбачені ст. 177 КПК
Обвинувачений ОСОБА_3 та його захисник - адвокат ОСОБА_5 заперечив, просив обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, зауважив, що розмір застави є завеликим.
Потерпілий ОСОБА_6 та його представник адвокат ОСОБА_7 підтримали прокурора.
Вирішуючи клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_3 суд враховує таке.
Строк запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_3 у вигляді тримання під вартою із визначенням застави в розмірі триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 681000 гривень, обраний та продовжений Жмеринським міськрайонним судом Вінницької області спливає 25.09.2021.
Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.
Згідно рішення Європейського суду з прав людини «Тейс проти Румунії», автоматичне продовження строків тримання під вартою суперечить Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а тому при вирішенні питання про продовження обвинуваченому ОСОБА_3 строку тримання під вартою суд виходить не з принципу автоматичного продовження строку тримання під вартою, а з необхідності уникнення обвинуваченим ризиків, визначених ст. 177 КПК України, а саме: запобігання спробам обвинуваченого переховуватися від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому ж кримінальному провадженні.
Суд враховує, що обвинувачений ОСОБА_3 зареєстрований в іншій області, тимчасово проживає в м. Вінниці, не має стабільного та легального джерела доходів, ніде не працює, в зареєстрованому шлюбі не перебуває, що свідчить про відсутність у нього стійких соціальних зв`язків, обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину та йому у разі доведення його винуватості в даному кримінальному провадженні може бути призначено покарання від п`яти до дванадцяти років позбавлення волі з конфіскацією майна, тому вказане свідчить про наявність ризику переховування від суду; судове дослідження доказів по справі не проведене, свідки у цьому кримінальному провадженні не допитані, що свідчить про наявність ризику незаконного впливу обвинуваченим ОСОБА_3 на свідків, крім того, відносно обвинуваченого ОСОБА_3 до Херсонського міськрайонного суду 13.06.2018 направлено обвинувальний акт за ч.3 ст.15, ч.5 ст. 185 КК України і він наразі притягується до кримінальної відповідальності в іншому кримінальному провадженні, що свідчить про схильність обвинуваченого ОСОБА_3 до вчинення кримінальних правопорушень та наявність ризику вчинення ним інших кримінальних правопорушень.
Враховуючи вищезазначене, оцінюючи суспільний інтерес, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до свободи особистості, суд вважає що продовження строку тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_3 виправдане, як це підтверджує практика Європейського суду з прав людини, в зв`язку з чим суд приходить до висновку про продовження обвинуваченому строків тримання під вартою на шістдесят днів із попередньо визначеним розміром застави у триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 681000 грн. з обов`язками визначеними ухвалою слідчого судді Жмеринського міськрайонного суду від 13.03.2021.
Будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків для застосування обвинуваченому ОСОБА_3 більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, в судовому засіданні не встановлено.
Суд, заслухавши думку учасників судового провадження, приходить до висновку про задоволення клопотання прокурора ОСОБА_4 про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_3 .
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 128,176-178,183,184,314-315 КПК України, суд -
у х в а л и в:
Клопотання прокурора ОСОБА_4 про продовження строку запобіжного заходу задовольнити.
Запобіжний захід обвинуваченому ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачується у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.190 КК України, у виді тримання під вартою продовжити на шістдесят днів, а саме до 20 листопада 2021 року включно із попередньо визначеним розміром застави у триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 681000 грн., у разі внесення якої ОСОБА_3 підлягає негайному звільненню з під варти із покладенням на нього наступних обов`язків:
1) прибувати за кожним викликом до суду, слідчого судді, прокурора, слідчого;
2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
3) носити електронний засіб контролю.
Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_3 , що у разі внесення застави, внаслідок невиконання ним вказаних обов`язків, а також при порушенні обов`язків заставодавцем щодо забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченого та не з`явлення останнього за викликом, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору; у разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.
Ухвала може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя