Справа № 755/1570/22
№ 1-кс/755/333/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"31" січня 2022 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженці Черкаської обл., с. Старосілля, громадянці України, українці, із середньо-спеціальною освітою, незаміжній, не працюючій, зареєстрованій за адресою: АДРЕСА_1 , без постійного місця проживання, раніше судимій: 03.10.2012 року вироком Городищенського районного суду Черкаської області за ч. 2 ст. 307 КК України до 5 (п`яти) років позбавлення волі із застосуванням ст. 75 КК України 2 роки іспитового строку; 12.03.2013 року вироком Городищенського районного суду Черкаської області за ст. 124, ст. 71 КК України до 5 (п`яти) років 2 (двох) місяців позбавлення волі, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000319 від 29.01.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України,

за участю учасників кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

підозрюваної ОСОБА_4 ,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 звернувся до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_4 .

Клопотання погоджено з прокурором Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_5 .

Клопотання мотивоване тим, що в провадженні СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000319 від 29.01.2022 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 27.01.2022 року, приблизно о 19 годині 00 хвилин, ОСОБА_4 разом зі свідками, а саме: ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та потерпілим ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , перебували на території, розташованій під Північним мостом у Дніпровському районі м. Києва, де спільно відпочивали та вживали спиртні напої.

Того ж дня, близько 21 години 00 хвилин, у ОСОБА_4 та ОСОБА_10 винник словесний конфлікт, у ході якого, на ґрунті виниклих неприязних відносин, у ОСОБА_4 винник злочинний умисел, спрямований на умисне заподіяння тяжкого тілесного ушкодження потерпілому ОСОБА_10 . У подальшому, ОСОБА_4 , реалізуючи злочинний намір, спрямований на умисне заподіяння тяжких тілесних ушкоджень та усвідомлюючи суспільну небезпеку своїх дій, свідомо допускаючи настання тяжких наслідків, взяла зі столу кухонний ніж та, тримаючи його у правій руці, нанесла потерпілому ОСОБА_10 одне ножове поранення в область грудної клітини справа.

На наступний день, 28.01.2022 року, потерпілого ОСОБА_10 з отриманим внаслідок дій ОСОБА_4 тілесним ушкодженням було госпіталізовано до КНП КМКЛ ШМД за адресою: м. Київ, вул. Братиславська, 3.

Згідно медичної довідки № 12058, виданої КНП КМКЛ ШМД, поставлено діагноз: «Проникаюче колото-різане поранення грудної клітини справа міжлопаткової області. Правобічний пневмоторакс, лівобічний пневмоторакс».

30 січня 2022 року ОСОБА_4 , у порядку, передбаченому статтями 276-279 КПК України, було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України. .

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого їй кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: рапортом від 29.01.2022 року; довідкою з КМКЛ ШМД № 12058 від 29.01.2022 року; протоколом прийняття заяви від 29.01.2022 року; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_10 від. 29.01.2022 року; протоколом огляду місця події від 29.01.2022 року за адресою: м. Київ, вул. Труханівська, праворуч від Північного моста на узбережжі р. Дніпро, в напрямку, з Дніпровського району у бік до Оболонського району; протоколом огляду місця події від 29.01.2022 року за адресою: м. Київ, парк «Муромець», поруч із Північним мостом; протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 29.01.2022 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 29.01.2022 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 29.01.2022 року; речовими доказами та іншими доказами в їх сукупності.

На даний час, існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме те, що підозрювана ОСОБА_4 , перебуваючи на свободі та будучи обізнаною із санкцією статті, яка їй інкримінується, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, може незаконно впливати на свідків та потерпілого у даному кримінальному провадженні, з метою схилити їх до дачі неправдивих показів у судовому засіданні, може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме, не з`являтися за викликами до слідчого для проведення слідчих та процесуальних дій, може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки на даний час не працевлаштована та не має постійного джерела доходу. У свою чергу, інші, більш м`які запобіжні заходи, не забезпечать належної процесуальної поведінки підозрюваної.

Таким чином, враховуючи перелічені ризики, саме такий запобіжний захід, що пов`язаний з ізоляцією від суспільства, зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, прохав застосувати до підозрюваної ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки ризики, передбачені ст. 177 КПК України, є реальними, а саме, остання може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, може впливати на потерпілого та свідків, може вчиняти нові кримінальні правопорушення, оскільки є особою раніше судимою, зокрема, не має постійного місця проживання. Зокрема, прохав не визначати розмір застави, оскільки злочин, поєднаний із застосуванням насильства.

Захисник ОСОБА_6 у судовому засіданні заперечив проти застосування до підозрюваної ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та прохав застосувати до останньої запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, зазначаючи, що підозра є необґрунтованою, оскільки, згідно з повідомленням про підозру, його підзахисна скоїла кримінальне правопорушення, передбачене ст. 121 КК України, однак, відповідно до показань останньої, умислу на скоєння тяжкого злочину у неї не було. Згідно з показами свідків, мала місце суперечка, в ході якої, ОСОБА_4 була вимушена оборонятися, зокрема, свідки показали, що остання з місця події не тікала, а навпаки, надавала першу медичну допомогу потерпілому та пропонувала викликати поліцію, зокрема, самостійно з`явилася у судове засідання. Все зазначене вище, свідчить про відсутність ризику переховування та впливу на свідків і потерпілого. Ризики, на які посилається прокурор, нічим не підтверджені та ґрунтуються лише на припущеннях. Його підзахисна, у подальшому, постійно буде знаходитися на зв`язку, зокрема, з ним особисто, а тому, потреби в обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, немає. У зв`язку з вищенаведеним, прохав відмовити у задоволенні клопотання.

Підозрювана ОСОБА_4 підтримала думку свого захисника, зазначивши, що 27.01.2022 року вона з компанією сиділа та випивала, а пізніше, між нею та потерпілим розпочалася бійка, в ході якої, потерпілий вдарив її по руці та у нього в руках знаходився ніж, а тому, вона, обороняючись, вдарила останнього ножем у спину. Після того, як вона вдарила ножем потерпілого, вона підбігла до останнього, почала його роздягати, щоб подивитися на ушкодження та надати першу медичну допомогу.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши думку прокурора, захисника та підозрюваної, слідчий суддя вважає, що клопотання є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно зі ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

У частині 2 статті 177 КПК України визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог статті 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

За правилами ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 цього Кодексу.

Статтею 184 КПК України визначено, що клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу подається до місцевого загального суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, і повинно містити: 1) короткий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, в якому підозрюється або обвинувачується особа; 2) правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 3) виклад обставин, що дають підстави підозрювати, обвинувачувати особу у вчиненні кримінального правопорушення, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини; 4) посилання на один або кілька ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу; 5) виклад обставин, на підставі яких слідчий, прокурор дійшов висновку про наявність одного або кількох ризиків, зазначених у його клопотанні, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини; 6) обґрунтування неможливості запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів; 7) обґрунтування необхідності покладення на підозрюваного, обвинуваченого конкретних обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу.

Копія клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу, надається підозрюваному, обвинуваченому не пізніше ніж за три години до початку розгляду клопотання. До клопотання додаються: 1) копії матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання; 2) перелік свідків, яких слідчий, прокурор вважає за необхідне допитати під час судового розгляду щодо запобіжного заходу; 3) підтвердження того, що підозрюваному, обвинуваченому надані копії клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу. Застосування запобіжного заходу до кожної особи потребує внесення окремого клопотання.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Суду як джерело права.

Частиною 5 статті 9 КПК України визначено, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Згідно з ч. 5 ст. 193 КПК України, будь-які твердження чи заяви підозрюваного, обвинуваченого, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується, або у будь-якому іншому правопорушенні.

Відповідно до ст. 198 КПК України, висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

Судом було встановлено, що 29.01.2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000319 були внесені відомості про скоєння кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Клопотання слідчого погоджене із прокурором Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_5 , оформлене відповідно до вимог ст. 184 Кримінального процесуального кодексу України. До матеріалів клопотання додані копії документів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання та якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу. Таким чином, слідчим виконані вимоги ч. 3 ст. 184 КПК України.

30 січня 2022 року ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

У судовому засіданні, на думку слідчого судді, встановлена наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, наявними доказами, а саме: витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань у кримінальному провадженні № 0000319 від 29.01.2022 року; рапортами працівників поліції; протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 29.01.2022 року; протоколами огляду місця події від 29.01.2022 року; постановами про визнання речових доказів та приєднання до матеріалів кримінального провадження від 29.01.2022 року; довідкою № 12058 від 29.01.2022 року з МКЛШМД; протоколом допиту потерпілого від 29.01.2022 року; протоколами допиту свідка від 29.01.2022 року; протоколом проведення слідчого експерименту від 30.01.2022 року; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 29.01.2022 року та повідомленням про підозру від 30.01.2022 року.

Крім того, у судовому засіданні стороною захисту, відповідно до положень ч. 5 ст. 132 КПК України, не було надано суду належних і допустимих доказів, які свідчили б про необґрунтованість пред`явленої підозри.

При цьому, слідчий суддя враховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене в національному законодавстві, однак, відповідно до вимог ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Так, відповідно до позиції Європейського суду з прав людини, відображеній у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», «термін «обґрунтована підозра» означає те, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32), те, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, відповідно до ст. 178 КПК України, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, оцінює в сукупності всі обставини, у тому числі вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваною ОСОБА_4 кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує їй у разі визнання винуватою, вік та стан здоров`я підозрюваної, міцність її соціальних зв`язків, репутацію підозрюваної, майновий стан, ризик продовження чи повторення протиправної поведінки.

Слідчий суддя, також враховує, що за злочин, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до восьми років, офіційно не працевлаштована, без постійного місця проживання, раніше судима, зокрема, за злочини проти життя та здоров`я особи.

Вказані вище обставини, а також підвищена суспільна небезпека злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , на думку слідчого судді, дають підстави для висновку, що існують з боку підозрюваної ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме, можливість переховування від органів досудового розслідування та суду, вчинення іншого кримінального правопорушення.

Таким чином, враховуючи обставини, перераховані у ст. 178 КПК України, а також доведеність прокурором під час судового розгляду клопотання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України, не зможе запобігти доведеним під час розгляду клопотання ризикам, тому клопотання слідчого про застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно задовольнити.

Крім того, слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Також ЄСПЛ неодноразово у своїх рішеннях підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься і в положеннях ст.ст.177, 178, 183 КПК України.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 110, 183, 176-178, 186, 191, 193-196, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання старшого слідчого СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою у Державній установі «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України, строком на 60 днів, тобто до 29 березня 2022 року включно.

Суд, відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Будь-які твердження чи заяви підозрюваної, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення її винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона підозрюється, або у будь-якому іншому правопорушенні.

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , взяти під варту в залі суду.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя