Провадження №1-кс/760/4972/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 червня 2021 року слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши в м. Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0005177 внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 02.10.2020 р.,
В С Т А Н О В И В :
Адвокат ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , як цивільного позивача звернувся до суду з клопотанням про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0005177 внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 02.10.2020 р.

Дане клопотання обґрунтоване тим, що в межах кримінального провадження №0005177 від 02.10.2020 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України, стосовно дій службових осіб ТОВ «ЕЛЕКТРОЮКРЕЙН» було подано позовну заяву до органу досудового розслідування Солом`янського УП ГУНП України в м. Києві. З метою забезпечення цивільного позову, виникла необхідність у накладенні арешту на майно, а саме автомобіль марки Ніссан модель Ліф 2013 року випуску VIN НОМЕР_1 , який належить на праві власності ТОВ «ФК Соната Фінанс».

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про повернення клопотання особі, яка подала клопотання відповідно до ч. 3 ст. 173 КПК України, виходячи з такого.
З клопотання вбачається, що 02.10.2020 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань кримінальне провадження №0005177 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно з ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Частиною 3 статті 171 КПК України визначено, що у клопотанні цивільного позивача у кримінальному провадженні про арешт майна підозрюваного, обвинуваченого, юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, третіх осіб для відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, повинно бути зазначено: 1) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір позовних вимог; 2) докази факту завдання шкоди і розміру цієї шкоди.
Однак, як вбачається з матеріалів клопотання, адвокатом ОСОБА_6 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , як цивільного позивача не зазначено розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.

Також представником не надано доказів на підтвердження того, що органами досудового розслідування здійснюється кримінальне провадження №0005177 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України та те, що ОСОБА_4 визнано цивільним позивачем у даному кримінальному провадженні.
Крім того, відсутні відомості про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

У клопотанні не зазначено підстави і мету відповідно до положень статті 170 КПК України та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна, не зазначено пункту статті 170 КПК України, на підставі якої представник просить накласти арешт.

Згідно з ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Дослідивши матеріали, якими обґрунтовуються доводи клопотання, вбачається за необхідне повернути клопотання адвокату Крижанівськ ОСОБА_7 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , як цивільному позивачу для усунення недоліків, відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. 170-173, 309 КПК України,

У Х В А Л И В :

Клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0005177 внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 02.10.2020 р. - повернути, встановивши строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1