печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
19 липня 2021 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах компанії «Мір Глобал Л.П» про скасування арешту майна накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м.Києва №757/7786/21-к в рамках кримінального провадження №0004810 від 23.12.2015,

В С Т А Н О В И В :
Адвокат ОСОБА_3 звернулась до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва з клопотанням в порядку ст. 174 КПК України про скасування арешту майна, посилаючись на наступні факти та обставини.

Так, ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва у справі №757/7786/21-к в рамках кримінального провадження №0004810 від 23.12.2015, накладено арешт на майно, а саме: будинок АДРЕСА_1 , право власності на яке згідно з інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності за № 244073305 від 11.02.2021 зареєстроване за Компанією ДАЛЕТ БІЗНЕК ІНК. з місцем реєстрації Беліз, встановивши заборону Компанії ДАЛЕТ БІЗНЕК ІНК. здійснювати будь-які дії, в тому числі купівлю-продаж, міну, дарування, передачу в заставу, розпорядження чи статутний капітал іншим особам, спрямовані на відчуження чи передачу права власності на будинок АДРЕСА_1 та заборону реєстраційній службі Головного територіального управління юстиції у м. Києві та її державним реєстраторам, Державному підприємству «Інформаційно-ресурсний центр», як адміністратору Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, усім державним реєстраторам та суб`єктам державної реєстрації, в тому числі державним реєстраторам та суб`єктам державної реєстрації будь-яких відділів чи управлінь юстиції, що входять до структури Міністерства юстиції України, нотаріусам як спеціальним суб`єктам, на яких покладаються функції державних реєстраторів, вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо нерухомого майна - будинку АДРЕСА_1 , право власності на яке згідно з інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності зареєстроване за Компанією ДАЛЕТ БІЗНЕК ІНК. з місцем реєстрації Беліз, з метою збереження речових доказів.

Проте, як зазначено заявником в клопотанні, висновки слідчого судді про наявність підстав для арешту вищевказаного майна не відповідають фактичним обставинам справи, не ґрунтуються на положеннях КПК України та усталеній практиці Європейського суду з прав людини.

У судове засідання представник заявника не з`явився, про місце і час розгляду клопотання повідомлений належним чином.

Адвокат ОСОБА_3 подала до суду заяву про розгляд клопотання у її відсутність, в якій зазначила, що вимоги підтримує та просить їх задовольнити.

Представник органу досудового розслідування та процесуального керівництва у судове засідання не з`явився, про місце і час розгляду клопотання повідомлявся належним чином, про причини неявки до суду не повідомив.

Слідчий суддя визнав за можливе розглядати справу у відсутність сторін на підставі ст. 306 КПК України.

Слідчий суддя дослідивши матеріали скарги, дійшов наступних висновків.

Так, відповідно до ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 29.11.2016 року у справі №757/7786/21-к Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0004810 від 23.12.2015 року.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 15.02.2021 року задоволено клопотання клопотання прокурора першого відділу процесуального керівництва Другого управління організації і процесуального керівництва у кримінальних провадженнях органів Державного бюро розслідувань Департаменту організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням органів Державного бюро розслідувань, нагляду за його оперативними підрозділами та підтримання публічного обвинувачення у відповідних провадженнях Офісу Генерального прокурора ОСОБА_4 та накладено арешт на нерухоме майно, а саме: будинок АДРЕСА_1 , право власності на яке згідно з інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності за № 244073305 від 11.02.2021 зареєстроване за Компанією ДАЛЕТ БІЗНЕК ІНК. з місцем реєстрації Беліз, встановивши заборону Компанії ДАЛЕТ БІЗНЕК ІНК. здійснювати будь-які дії, в тому числі купівлю-продаж, міну, дарування, передачу в заставу, розпорядження чи статутний капітал іншим особам, спрямовані на відчуження чи передачу права власності на будинок АДРЕСА_1 та заборону реєстраційній службі Головного територіального управління юстиції у м. Києві та її державним реєстраторам, Державному підприємству «Інформаційно-ресурсний центр», як адміністратору Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, усім державним реєстраторам та суб`єктам державної реєстрації, в тому числі державним реєстраторам та суб`єктам державної реєстрації будь-яких відділів чи управлінь юстиції, що входять до структури Міністерства юстиції України, нотаріусам як спеціальним суб`єктам, на яких покладаються функції державних реєстраторів, вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо нерухомого майна - будинку АДРЕСА_1 , право власності на яке згідно з інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності зареєстроване за Компанією ДАЛЕТ БІЗНЕК ІНК. з місцем реєстрації Беліз.

У відповідності до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З матеріалів клопотання про скасування арешту майна вбачається, що 06.12.2016 року між Компанією «Мір Глобал ЛП» (далі-Позикодавець/Кредитор) та Компанією «Далет Бізнес Інк.» (далі Позичальник/Боржник) укладено Договір позики №06/12-001, згідно положень якого Позикодавець надав Позичальнику позику у розмірі 741 000 (сімсот сорок одна тисяча) доларів США, із кінцевою датою повернення позики 01 березня 2017 pоку.

З метою забезпечення виконання позичальником зобов`язання за Договором позики №06/12-001 від 06.12.2016 року між Компанією «Мір Глобал ЛП» (іпотекодержатель) та Компанією «Далет Бізнес Інк.» (іпотекодавець) укладено договір іпотеки від 08.12.2016 року (далі Іпотечний договір), який посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_5 та зареєстрований у реєстрі за № 1047, відповідно до умов якого, Іпотекодавець передав в іпотеку Іпотекодержателеві належне йому на праві власності нерухоме майно, а саме: Нежитловий будинок (в літ. Б), загальною площею 611,00 м2, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до ч. 1 ст. 33 Закону України «Про іпотеку» у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов`язання Іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов`язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки.

Відповідно до підпункту 9.1.1. пункту 9.1. Іпотечного договору, у разі невиконання або порушення Іпотекодавцем строків виконання будь-яких грошових зобов`язань за Договором позики №06/12-001 від 06.12.2016, Іпотекодержатель має право звернути стягнення на Предмет іпотеки і задовольнити свої вимоги за рахунок такого предмету.

У зв`язку із невиконанням Боржником умов Договору №06/12-001 від 06.12.2016 щодо повернення грошових коштів, у Позичальника утворилась заборгованість перед Позикодавцем, яка становить 741 000 (сімсот сорок одна тисяча) доларів США, у зв`язку із чим компанія «Мір Глобал ЛП» вирішила скористатись правом, наданим статтею 33 Закону України «Про іпотеку», та звернути стягнення на нерухоме майно що було передано в іпотеку компанії «Мір Глобал ЛП» в якості забезпечення виконання зобов`язань за Договором позики №06/12-001, а саме Нежитловий будинок (в літ. Б), загальною площею 611,00 м2, що знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Ярославів Вал, 27.

Отже, Компанія « Мір Глобал ЛП» є належним суб`єктом звернення до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна на підставі та в порядку, передбаченому ст. 174 КПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України в редакції Закону № 1019-VIII від 18.02.2016 ( далі КПК України), арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Так, згідно рішення Європейського суду з прав людини вбачається, що володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі "Іатрідіс проти Греції" [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі "Антріш проти Франції", від 22 вересня 1994 року, Series А N 296-А, п. 42, та "Кушоглу проти Болгарії", заява N 48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції", пп. 69 і 73, Series A N 52).

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадженні слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб; умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя, згідно вимог ст.ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатніх доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту для третіх осіб, а також розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Виходячи з положень ст. 170 КПК України, обов`язковою передумовою, яка обумовлює можливість накладення арешту на майно з метою конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, а також з метою відшкодування заподіяної шкоди, є наявність в кримінальному провадженні спеціальних суб`єктів: 1) підозрюваного та/або обвинуваченого чи особи, яка несе матеріальну відповідальність за їх дії, 2) юридичної особи, відносно якої здійснюється кримінальне провадження, а також наявність спеціальної мети забезпечення можливої конфіскації майна або цивільного позову.

З положень КК України беззаперечно випливає, що заходи кримінально-правового характеру можуть бути застосовані до юридичної особи, якщо шляхом досудового розслідування буде встановлено вину фізичної особи уповноваженої особи, яка діє від імені або (та) в інтересах юридичної особи.

Крім того, відповідно до п. 2 ч. 3. ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора.

Отже, процесуальний закон ставить в чітку залежність застосування заходів забезпечення кримінального провадження з обов`язком слідчого довести слідчому судді, що такі заходи виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який слідчий зазначає у своєму клопотанні.

Разом з тим, згідно зі ст. 7, 16 КПК України загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Також, слідчим суддею враховано, що орган досудового розслідування мав достатньо часу для дослідження майна, що підтверджує відсутність підстав для подальшого збереження арешту та при розгляді клопотання про скасування арешту стороною обвинувачення не доведено наявність будь-яких фактичних даних (доказів), відповідно до яких є необхідність у збереженні накладеного арешту на майно.

Таким чином, враховуючи принцип змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом , слідчий суддя приходить до висновку про відсутність в кримінальному провадженні даних, які б виправдовували подальше втручання держави у право на мирне володіння заявника належним йому майном, у зв`язку з чим вважає за доцільне скасувати арешт майна, не вбачаючи підстав для подальшого застосування вказаного заходу забезпечення кримінального провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 98, 167, 170,171, 172, 173, 174 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :
Клопотання задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 15.02.2021 у справі № 757/7786/21-к, а саме арешт нерухомого майна нежитлового будинку АДРЕСА_1 , загальною площею 611,00 м2, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000, що знаходиться за адресою : АДРЕСА_1 , що належить на праві приватної власності компанії Далет Бізнес Інк. та заборону Компанії ДАЛЕТ БІЗНЕК ІНК. здійснювати будь-які дії, в тому числі купівлю-продаж, міну, дарування, передачу в заставу, розпорядження чи статутний капітал іншим особам, спрямовані на відчуження чи передачу права власності на будинок АДРЕСА_1 , заборону реєстраційній службі Головного територіального управління юстиції у м. Києві та її державним реєстраторам, Державному підприємству «Інформаційно-ресурсний центр», як адміністратору Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, усім державним реєстраторам та суб`єктам державної реєстрації, в тому числі державним реєстраторам та суб`єктам державної реєстрації будь-яких відділів чи управлінь юстиції, що входять до структури Міністерства юстиції України, нотаріусам як спеціальним суб`єктам, на яких покладаються функції державних реєстраторів, вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо нерухомого майна - будинку АДРЕСА_1 , право власності на яке зареєстроване за Компанією ДАЛЕТ БІЗНЕК ІНК. з місцем реєстрації Беліз.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1