У Х В А Л А
Іменем України

08 липня 2021 року м. Київ
Слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва: - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря: - ОСОБА_2 ,
прокурора: - ОСОБА_3 ,
захисника: - ОСОБА_4
підозрюваного: - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання захисника ОСОБА_4 , в інтересах ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Львова, українця, громадянина України, з середньою освітою, офіційно працевлаштованого в ТОВ «Інформаційне агентство Формат», неодруженого, зареєстрованого у АДРЕСА_1 , раніше судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 187 КК України, про зміну запобіжного заходу, -

В С Т А Н О В И В :

07.07.2021 року до Деснянського районного суду м. Києва надійшло клопотання захисника ОСОБА_4 , в інтересах ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 187 КК України, про зміну запобіжного заходу.

В обґрунтування клопотання захисник вказує на те, що слідчим відділом Деснянського УПГУНП у м. Києва проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000819 від 26.03.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України.
27.03.2021 року у вказаному кримінальному провадженні ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України.
27.03.2021 року ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
У подальшому, ухвалами слідчих суддів Деснянського районного суду м. Києва від 21.05.2021 року та 18.06.2021 року строк тримання ОСОБА_5 під вартою продовжувався. Захисник вважає, що на сьогодні наявні підстави для зміни ОСОБА_5 запобіжного заходу на більш м`який, не пов`язаний з триманням під вартою. При цьому захисник посилається на те, що з огляду на обставини, повідомлені потерпілим ОСОБА_6 у заяві від 26.04.2021 року та під час додаткового допиту 06.05.2021 року, а також ОСОБА_5 під час додаткового допиту від 12.05.2021 року, які повідомили про інсценування ними розбійного нападу, у діях ОСОБА_5 відсутній склад злочину, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України, через відсутність корисливого мотиву. Достовірність показань потерпілого ОСОБА_6 та підозрюваного ОСОБА_5 про інсценування ними розбійного нападу підтверджується висновками проведених з ними психофізіологічних експертиз з використанням поліграфу.
Вказані висновки експертиз є новими обставинами, оскільки не були предметом розгляду слідчим суддею під час розгляду клопотання про продовження строку тримання ОСОБА_5 під вартою. Отже, ОСОБА_5 не мав мети заволодіти грошовими коштами потерпілого і за попередньою домовленістю між ними повинен був повернути останньому ці грошові кошти у той же день. Крім того, відсутнє підтвердження спричинення потерпілому тілесних ушкоджень, які є небезпечними для життя, що підтверджується висновком експерта № 042/1-180-2021 від 26.04.2021 року.
Посилаючись на викладені обставини, відсутність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що ОСОБА_5 може здійснювати дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, а також на те, що підозрюваний має постійне місце проживання у м. Києві за адресою: АДРЕСА_2 , захисник просить змінити обраний ОСОБА_5 запобіжних захід у вигляді тримання під вартою на більш м`який, а саме на нічний домашній арешт, який на думку захисника забезпечить інтереси кримінального провадження.
Підозрюваний ОСОБА_5 клопотання захисника підтримав та просив задовольнити.
Прокурор проти задоволення клопотання заперечував, посилаючись на його безпідставність.

В судовому засіданні за клопотанням сторони захисту було допитано в якості свідка ОСОБА_6 , який повідомив, що ним за попередньою домовленістю з раніше знайомим ОСОБА_5 26 березня 2021 року було інсценований розбійний напад з метою неповернення боргу в сумі 300 000 грн., поліцію було викликано таксистом, він розгубився, злякався, тому подав заяву про вчинення кримінального правопорушення. В подальшому подав до прокуратури заяву, в якій пояснив, що відбулось насправді.

Крім того, в судовому засіданні за клопотанням сторони захисту було допитано в якості свідка ОСОБА_7 , з приводу надання можливості підозрюваному проживати в належній йому квартирі за адресою: АДРЕСА_2 .

Заслухавши думку учасників судового провадження, допитавши свідків ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , слідчим суддею встановлено таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 201 КПК України підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Відповідно до вимог ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватись від суду, знищити сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочинну діяльність.

Як встановлено слідчим суддею, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 був застосований із урахуванням тяжкості інкримінованого йому злочину та даних про його особу.

Відповідно до вимог ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд зобов`язані оцінити, в тому числі вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, розмір майнової шкоди, а також дані, що характеризують особу підозрюваного, обвинуваченого.

Як зазначено в ч. 3 ст. 176 КПК України слідчий суддя, суд відмовляє в застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.

Відповідно до ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке, можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», наведеного у п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

При цьому слідчий суддя наголошує, що обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, правильність кримінально-правової кваліфікації діяння потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу.

Як встановлено судом, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України.

Враховуючи особу обвинуваченого ОСОБА_5 , який має постійне місце проживання в м. Києві, на момент затримання був офіційно працевлаштованим; враховуючи покази свідків ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , зважаючи на недоведеність прокурором неможливості застосування до обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу, суд вважає за доцільне змінити обраний ОСОБА_5 запобіжний захід на більш м`який у вигляді цілодобового домашнього арешту, з покладенням на обвинуваченого обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 183, 201 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

Клопотання захисника ОСОБА_4 , в інтересах ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України, про зміну запобіжного заходу, - задовольнити частково.

Застосований до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, змінити на запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком у межах строку досудового розслідування, тобто до 27 серпня 2021 року, включно, із забороною цілодобово залишати квартиру АДРЕСА_3 .
Покласти на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки, визначені п.п. 1,2,4 ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: прибувати за кожною вимогою до слідчого, слідчого судді, прокурора, суду; не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду, утримуватися від спілкування з будь-якими свідками у даному кримінальному провадженні.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, може бути застосований більш суворий запобіжний захід.

Строк дії обов`язків, покладених судом, визначити до 27 серпня 2021 року включно.

Відповідно до ст. 205 КПК України, ухвала слідчого судді, суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвалу направити для виконання до органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного.
Працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтись в його житло, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на підозрюваного зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.
Ухвала припиняє свою дію після закінчення строку дії ухвали, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження в порядку, передбаченому КПК України.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду потягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1