Провадження № 1-кс/686/5462/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 травня 2021 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого в ОВС ВРЗЗС СУ ГУНП в Хмельницькій області майора поліції ОСОБА_4 , погодженого з прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Одеси, Одеської області, українця, громадянина України, жителя АДРЕСА_1 , неодруженого, непрацюючого, з неповною середньою освітою, на утриманні неповнолітніх дітей не має, раніше судимого,

у кримінальному провадженні №0000205,

ВСТАНОВИВ:

16.05.2021 року старший слідчий в ОВС ВРЗЗС СУ ГУНП в Хмельницькій області майор поліції ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області з клопотанням, погодженим з прокурором Хмельницької обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , підозрюваного у вчиненні злочинів, передбачених ч.4 ст.185 КК України, посилаючись на те, що існують передбачені ст.177 КПК України ризики: переховування від органів досудового розслідування та/або суду ; незаконного впливу на потерпілих та/або свідків у цьому ж кримінальному провадженні, вчинення іншого кримінального правопорушення, знищення, приховання речових доказів у вказаному кримінальному провадженні та вчинення інших злочинів.

В судовому засіданні слідчий і прокурор наполягали на задоволенні клопотання.

Підозрюваний і його захисник заперечують проти задоволення клопотання, вважають підозру необґрунтованою, а зазначені стороною обвинувачення ризики не доведеними.

Підозрюваний ОСОБА_6 крім цього заперечив причетність до вчинення кримінального правопорушення та обставини, викладені у клопотанні слідчого.

Вилучені під час затримання у нього речі грошові кошти вважає особистими, оскільки разом із ОСОБА_7 прибув до м.Хмельницького для купівлі транспортного засобу.

Заслухавши учасників провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов такого висновку.

14.05.2021 року в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за №0000205, зареєстровано дане кримінальне правопорушення правова кваліфікація ч.4 ст.185 КК України (крадіжка, вчинена в особливо великих розмірах).

14.05.2021 о 19 годинні 00 хвилин фактично затримано ОСОБА_6 на підставі ст.208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України про що складено відповідний протокол.

15.05.2021 ОСОБА_6 оголошено про підозру за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України (крадіжка, вчинена в особливо великих розмірах), а саме про те, що ОСОБА_6 , будучи раніше неодноразово судимим за вчинення злочинів, в тому числі проти власності, на шлях виправлення не став та умисно, діючи з мотивів особистого незаконного збагачення та бажаючи настання суспільно небезпечних наслідків, вирішив вчинити нове кримінальне правопорушення пов`язане із таємним викраденням чужого майна за наступних обставин.
Так, у невстановленому досудовим розслідуванням місці та у невстановлений досудовим розслідуванням час, ОСОБА_6 повідомив ОСОБА_7 про свої злочинні наміри, спрямовані на корисливе, протиправне, таємне викрадення чужого майна, на що останній надав свою добровільну згоду на співучасть у вчинені злочину, та таким чином ОСОБА_6 та ОСОБА_7 досягли спільного злочинного наміру, тобто вступили у попередню змову, спрямовану на таємне викрадення чужого майна.
У невстановлений досудовим розслідуванні час, та у невстановленому досудовим розслідуванні місці, продовжуючи втілення своїх злочинних намірів, ОСОБА_6 попередньою домовившись із ОСОБА_7 , вирішили чинити крадіжку з квартири.
З цією метою, останні заздалегідь підготували та узгодили між собою злочинний план спрямований на таємне викрадення чужого майна, шляхом вчинення крадіжки з квартири АДРЕСА_2 .
В подальшому, 14.05.2021 в період часу з 07 год. 00 хв. до 17 год. 00 хв., більш точного часу наразі час слідством не встановлено, ОСОБА_6 разом з ОСОБА_7 зайшли на територію будинку АДРЕСА_3 .
Перебуваючи в середині вказаного будинку, останні підійшли до квартири АДРЕСА_4 , в якій проживають ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , а далі будучи впевненим в тому, що в приміщенні квартири нікого немає, шляхом підбору ключа до вхідних дверей квартири, проникли до її середини. Після цього, ОСОБА_6 разом з ОСОБА_7 перебуваючи у вказаній квартирі, шляхом вільного доступу, умисно, таємно, керуючись корисливим мотивом викрали грошові кошти в сумі 800 грн. та 11200 доларів США, що станом на 14.05.2021 за офіційним курсом НБУ становить 309425 грн. 76 коп., банківську карту ПАТ КБ «Приват Банк» № НОМЕР_1 , ключі від автомобіля ЗАЗ «Славута», а також золоті вироби:
-золотий хрестик заявленою вагою 1,5 гр., заявленою вартістю 1000 грн. за 1 гр., загальною заявленою вартістю 1500 грн.;
-золоту монету заявленою вагою 10 гр., заявленою вартістю 1000 грн. за 1 гр., загальною заявленою вартістю 10000 грн.
Після чого, 14.05.2021 в період часу з 07 год. 00 хв. до 17 год. 00 хв., більш точного часу на наразі слідством не встановлено, ОСОБА_6 разом з ОСОБА_7 покинули приміщення квартири АДРЕСА_5 та попрямували у невідомому напрямку.
Таким чином, ОСОБА_6 та ОСОБА_7 своїми умисними діями спричинили ОСОБА_8 та ОСОБА_9 матеріального збитку загальну суму 321 725 грн. 76 коп., який в двісті п`ятдесят разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян на момент вчинення кримінального правопорушення.
Згідно з ч.1 ст. 196 КПК України в ухвалі про застосування запобіжного заходу суд зазначає відомості про: 1) кримінальне правопорушення (його суть і правову кваліфікацію із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність), у якому обвинувачується особа; 2) обставини, які свідчать про існування ризиків, передбачених статтею 177 КПК; 3) обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 КПК; 4) посилання на докази, які обґрунтовують ці обставини; 5) запобіжний захід, який застосовується.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (частина 1 статті 194 КПК).

Не вирішуючи питання про доведеність вини ОСОБА_6 на цій стадії кримінального провадження, виходячи лише з фактичних обставин, які містяться в поданих слідчому судді матеріалах та матеріалах кримінального провадження №0000205 з урахуванням позиції його сторін, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав стверджувати про причетність ОСОБА_6 до кримінального правопорушення за викладених у клопотанні обставин та обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Підозра ОСОБА_6 у вчиненні ним інкримінованого кримінального правопорушення є обґрунтованою, адже на її підтвердження надано: протокол усної заяви про вчинення злочину; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 ; протоколом допиту потерпілої ОСОБА_9 ; протоколом огляду місця події; протоколом затримання та особистого обшуку ОСОБА_6 ; протоколом затримання та особистого обшуку ОСОБА_7 ; іншими зібраними доказами та матеріалами провадження у своїй сукупності.

Слідчий суддя зазначає, що повідомлена ОСОБА_6 підозра станом на час розгляду цього клопотання, повністю відповідає вимогам Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості», відображеним зокрема у п. 175 рішення від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», згідно якої термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32, Series A, N 182).

Наявні в матеріалах провадження докази є достатніми для висновку, що підозра не є вочевидь необґрунтованою та відповідає стандарту переконання «обґрунтована підозра» тією мірою, щоб виправдати подальше розслідування.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК).

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення небезпідставної можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.

При цьому чинний кримінальний процесуальний закон не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Слідчий суддя вважає, що під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Під час досудового розслідування встановлено наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, необхідно запобігти його спробам знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей та документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, а також переховуванню від органів досудового розслідування та суду.

Кримінальне провадження перебуває на початковій стадії, досудове розслідування триває, не встановлено та не відшукано всі докази, не допитано осіб, яким відомі або можуть бути відомі обставини, що підлягають доказуванню під час кримінального провадження.

Тому з метою нівелювання такого ризику, застосування до підозрюваного запобіжного заходу вбачається обґрунтованим.

Твердження захисника ОСОБА_5 про невідповідність клопотання вимогам ст. 184 КПК України, оскільки матеріали, на які посилається слідчий, не підтверджують описані слідчим обставини, недопустимість зібраних під час затримання та особистого обшуку ОСОБА_6 доказів, на думку захисника у якості підстави для відмови у задоволенні клопотання слідчий суддя до уваги не бере.

Слідчий суддя зауважує, що на даному етапі провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, як помилково про це наполягає сторона захисту під час судового засідання,, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості, що має значення для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень.

Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення злочинів вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів, що і було зроблено судом у даному провадженні. Тобто, суд на даному етапі провадження не дає оцінку доказам з метою встановлення наявності чи відсутності вини у вчиненні даного кримінального правопорушення, у якому підозрюється особа.

Слідчий суддя вважає обґрунтованими твердження у клопотанні слідчого та наголошення у судовому засіданні про те, що підозрюваний ОСОБА_6 може впливати на свідків у кримінальному провадженні.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків також слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Слідчий суддя також вважає обґрунтованими посилання слідчого щодо існування ризику того, що підозрюваний ОСОБА_6 , будучи обізнаним про обставини кримінального правопорушення, яке йому інкримінується, матиме реальну можливість вчиняти дії спрямовані на знищення, приховання або спотворення речей чи документів, що мають важливе значення для досудового розслідування та відомості, які у них містяться, можуть бути доказами під час судового розгляду.

У разі застосування запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою це дозволить підозрюваному, який обізнаний про коло осіб, котрим відомо або може бути відомо згадані обставини, зможе шляхом умовлянь, чиненням тиску та/або будь-яким іншим чином вплинути на цих осіб з метою серед іншого зміни показань про обставини провадження, як на стадії досудового розслідування, так і під час судового розгляду.

Зважаючи на те, що ОСОБА_6 відомі адреси потерпілих у м.Хмельницькому, з чиїх помешкань за версією слідства було викрадене майно ним спільно з ОСОБА_7 , існування ризику впливу на свідків і потерпілих слідчий суддя вважає доведеним.

Отже, зважаючи на встановлені у судовому засіданні обставини, існують ризики переховування від органу досудового розслідування та/або суду,знищення, схову речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні.

Аналізуючи наявність ризику продовження зайняття підозрюваним протиправною діяльністю, слідчий суддя вважає такий ризик достатньо високим, зважаючи на підозру ОСОБА_6 у вчиненні крадіжки групою осіб за попередньою змовою, а також на наявність фактів неодноразових притягнень до кримінальної відповідальності, у тому числі за вчинення кримінальних правопорушень проти власності.

Спосіб вчинення кримінального правопорушення, його характер, особи, які спільно з ОСОБА_6 перевіряються на причетність до вчинення кримінального правопорушення, корисливий мотив вказують на те, що отримання засобів для існування підозрюваний може здійснити у протиправний спосіб.

Аргументи як сторони обвинувачення, так і сторони захисту, зокрема ОСОБА_6 і його захисника стосовно ризику вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення, зокрема пов`язаного із незаконним збутом наркотичних засобів і психотропних речовин, слідчий суддя до уваги не бере, оскільки встановлені в судовому засіданні обставини не підтверджують зайняття ОСОБА_6 такою діяльністю, і фактично є опискою, допущеною слідчим у клопотанні.

При обранні запобіжного заходу враховуються всі обставини, визначені в ст. 178 КПК України, в тому числі вагомість наявних доказів про причетність підозрюваного до вчинення кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 у разі визнання його винуватим, соціальні зв`язки підозрюваного, вік, майновий та сімейний стан, наявність постійного місця проживання, а також те, що він неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності.

Разом із тим, посилання слідчого і прокурора на причетність ОСОБА_6 до вчинення інших кримінальних правопорушень у якості підстави для задоволення клопотання не може бути взяте до уваги, оскільки зазначення цих обставин виходить за межі пред`явленої ОСОБА_6 підозри.

Слідчий суддя враховує, що підозрюваний неодружений, не має підтвердженого офіційного та/або неофіційного місця роботи та джерел доходу, здобутого правомірний спосіб, осіб на утриманні, має місце проживання в м.Одесі, проте право користування указаним житлом не може вважатися постійним та підтвердженим.

Також слідчий суддя враховує, що на території Хмельницької області він не має осіб, з якими підтримує родинні чи інші сталі соціальні зв`язки.

Слідчий суддя зазначає, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину проти власності, розмір шкоди від якого становить більше 250 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Варто зауважити, що Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» зазначив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

При цьому слідчий суддя бере до уваги і сталу практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права підозрюваного, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Отже, наявність у ОСОБА_6 постійного місця проживання у особи, з якою він перебуває у фактичних шлюбних відносинах не є визначальним і таким, що б давало можливість слідчому судді обрати запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі.

Доводи захисника ОСОБА_5 про те, що стороною обвинувачення не доведене походження грошових коштів та належність їх саме потерпілим, оскільки вони не вказали у заяві про вчинення кримінального правопорушення їх номерів, спростовуються відомостями про інші, вилучені у ОСОБА_6 речами під час його затримання речі.

Твердження ОСОБА_6 стосовно підкидання указаних в протоколі затримання речей працівниками правоохоронних органів слідчий суддя сприймає як намагання заперечити причетність до вчинення кримінального правопорушення, а тому якості підстави для відмови у задоволенні клопотання не бере.

Аргументи ОСОБА_6 про те ,що вилучені під час затримання у нього грошові кошти є його особистими та коштами ОСОБА_7 , а не частиною коштів,які є предметом вчинення кримінального правопорушення, жодним чином не підтверджені, а тому не можуть бути взяті до уваги у якості можливості для застосування альтернативного, більш м`якого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту чи особистого зобов`язання.

Аргументи захисника ОСОБА_5 стосовно того, що підстав недовіряти підозрюваному стосовно походження указаних грошових коштів немає, слідчий суддя не може вважати обґрунтованими , оскільки ОСОБА_6 під час судового засідання на запитання головуючого тричі змінював свої пояснення стосовно суми коштів та їх походження, які у нього начебто були при собі під час прибуття до м.Хмельницького.

Крім того, ОСОБА_6 не зміг чітко пояснити мети приїзду до м.Хмельницького та змінював попередньо надані у судовому засіданні пояснення стосовно часу та місця свого перебування у місті Хмельницькому та часу і мети виїзду з міста саме 15.05.2021.

А тому такі пояснення та заперечення ОСОБА_6 та його захисника у якості обґрунтування можливості, іншими, більш м`якими запобіжними заходами запобігти встановленим ризикам, слідчим суддею до уваги не беруться.

З огляду на викладене,слідчий суддя приходить до висновку, що стороною обвинувачення доведено, що запобіжний захід лише у вигляді тримання забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного і виконання ним процесуальних обов`язків.

Потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного, про який йдеться у клопотанні слідчого.

На підставі ч.6 ст.206 КПК України якщо під час будь-якого судового засідання особа заявляє про застосування до неї насильства під час затримання або тримання в уповноваженому органі державної влади, державній установі (орган державної влади, державна установа, яким законом надано право здійснювати тримання під вартою осіб), слідчий суддя зобов`язаний зафіксувати таку заяву або прийняти від особи письмову заяву та:

1) забезпечити невідкладне проведення судово-медичного обстеження особи;

2) доручити відповідному органу досудового розслідування провести дослідження фактів, викладених в заяві особи;

3) вжити необхідних заходів для забезпечення безпеки особи згідно із законодавством.

В судовому засіданні захисник ОСОБА_5 і підозрюваний ОСОБА_6 заявили про застосування до ОСОБА_6 кайданок під час затримання, внаслідок чого у нього від цього спецзасобу опухли руки слідчий суддя у якості у якості застосування насильства до уваги не бере, оскільки як захисник, так і підозрюваний не підтвердили застосування до підозрюваного незаконних заходів зі сторони правоохоронних органів, безпосередньо після застосування кайданок підозрюваному було забезпечене медичне обстеження та допомога.

Крім того, застосування такого спеціального засобу під час затримання особи, узгоджується із приписами чинного законодавства, зокрема Закону України «Про Національну поліцію».

Застосування інших, незаконних засобів та дій з боку працівників правоохоронних органів ОСОБА_6 після затримання заперечив.

За таких обставин, підстав для процесуального реагування слідчим суддею у порядку ст..206 КПК України, немає.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу.

Враховуючи обставини та тяжкість злочину, суспільної небезпеки кримінального правопорушення у якому підозрюється ОСОБА_6 , слідчий суддя вважає за необхідне визначити заставу у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить (з урахуванням одного прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який становить 2270 грн.) 181600 грн., оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, з урахуванням ризиків, визначених ст. 177 КПК України.

При цьому слідчий суддя враховує те, що підозрюваний не працює, проте підозрюється у здійсненні кримінально караної діяльності, пов`язаної викраденням чужого майна. А тому саме такий розмір застави не буде непомірним і достатньою мірою гарантуватиме дотримання ОСОБА_6 покладених на нього обов`язків.

Строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_6 слід встановити в межах строку досудового розслідування, з моменту його затримання - 15.05.2021.

Керуючись ст.ст.177, 178, 183, 196, 197 КПК України, слідчий суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк по 12 липня 2021 року включно.

Визначити заставу в розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 181600 грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою, і в разі внесення якої, покласти на підозрюваного ОСОБА_6 наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або роботи;

- утриматись від спілкування з підозрюваним ОСОБА_7 , свідками не інакше як в присутності слідчого, прокурора, судді;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- здати на зберігання відповідному органу свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд за межі України.

У разі невиконання даних обов`язків, застава звертається в доход держави.

Ухвала діє по 12 липня 2021 року включно.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя