Справа № 755/4498/21
№ 1-кс/755/1219/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"12" березня 2021 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання старшої слідчої Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000716 від 10.03.2021 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Києва, українцю, громадянину України, з вищою освітою, перебуваючому у цивільному шлюбі, маючому на утриманні малолітню дитину 2021 р.н., працюючого неофіційно водієм, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимому,

за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України,

за участю учасників кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

В С Т А Н О В И В:

Старша слідча СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 звернувся до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_4 .

Клопотання погоджено з прокурором Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_5 .

Клопотання мотивоване тим, що в ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_4 , перебуваючи у невстановлений досудовим розслідуванням час та місці, маючи на меті незаконне придбання з метою подальшого збуту психотропної речовини амфетаміну, при невстановлених досудовим розслідуванням обставинах, придбав у невстановленої досудовим розслідуванням особи психотропну речовину амфетамін та почав її незаконно зберігати з метою збуту. У подальшому, ОСОБА_4 помістив психотропну речовину амфетамін до автомобіля марки «Хюндай Соната», д.н.з. НОМЕР_1 , направився за невстановленою досудовим розслідуванням адресою, вчинивши тим самим, незаконне перевезення психотропної речовину амфетаміну.

Так, 10.03.2021 року, приблизно о 17 годині 45 хвилин, за адресою: м. Київ, пр-т Павла Тичини, 3, співробітниками поліції був виявлений автомобіль марки «Хюндай Соната», д.н.з. НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_4 . У подальшому, в період часу з 20 години 36 хвилин до 23 години 43 хвилини, під час проведення обшуку автомобіля «Хюндай Соната», д.н.з. НОМЕР_1 , за адресою: м. Київ, пр-т Павла Тичини, 3, співробітниками поліції, у присутності двох понятих, було виявлено та вилучено поліетиленові пакети з кристалічною речовиною, яка в своєму складі містить психотропну речовину амфетамін, один з яких масою 13,558 г, яку ОСОБА_4 незаконно придбав, зберігав та перевозив з метою подальшого збуту.

Згідно з висновком експерта № СЕ-19/111-21/11244-НЗПРАП від 11.03.2021 року: 1. Надана на дослідження порошкоподібна речовина блідо-рожевого кольору, містить у своєму складі психотропну речовину, обіг якої обмежено. 2. Надана на дослідження порошкоподібна речовина блідо-рожевого кольору, містить у своєму складі психотропну речовину, обіг якої обмежено - амфетамін. Маса амфетаміну в речовині становить 13,558 г.

Амфетамін, згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 06 травня 2000 року № 770 «Про затвердження переліку наркотичних засобів, психотропних речовин та прекурсорів», «Список № 2 психотропні речовини, обіг яких обмежено» в «Таблиці ІІ», є психотропною речовиною, обіг якої обмежено.

10 березня 2021 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було затримано в порядку ст. 208 КПК України.

11 березня 2021 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Підставою для повідомлення про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, послужило наявність достатніх доказів, зібраних під час проведення досудового розслідування, а саме: рапортів працівників поліції від 10.03.2021 року; протоколів обшуку від 29.10.2020 року; протоколів особистого обшуку від 10.03.2021 року; протоколів допитів свідків; протоколу обшуку від 29.10.2020 року; висновку експерта № СЕ19/111-21/11244-НЗПРАП від 11.03.2021 року; інших матеріалів кримінального провадження в сукупності.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою до застосування відносно ОСОБА_4 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним тяжкого злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до десяти років, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Ризиком того, що ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду є те, що він, усвідомлюючи міру покарання за вчинене ним кримінальне правопорушення, може навмисно переховуватись від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення відповідальності; може незаконно впливати на потерпілого та свідків шляхом підмовляння, підкупу, погроз може схиляти їх до дачі неправдивих показань, відмови від участі у кримінальному провадженні, що негативно вплине на хід досудового розслідування; може вчинити інше кримінальне правопорушення, так як офіційно не працевлаштований, також не має належного джерела прибутку; користуючись налагодженими зв`язками, здобутими знайомствами, отриманими під час перебування на посаді в органах НП України, може особисто або опосередковано негативно впливати на хід досудового розслідування та судового розгляду, через прохання, погрози або іншим шляхом знищити, приховати або створити докази, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, а також речі та документи, які містять інформацію для подальшого досудового розслідування; маючи спеціальну освіту, орієнтується в порядку виявлення правопорушень та притягнення винних до відповідальності, у зв`язку з чим, має спеціальні знання, які дозволяють йому володіти інформацією, які саме речі та документи мають істотне значення для встановлення обставин злочину та у разі їх знищення, приховування чи спотворення яких, можливо запобігти доказуванню обставин вчиненого ним злочину; може іншим чином перешкоджати повному, всебічному та неупередженому проведенню досудового розслідування. Під час проведення досудового розслідування не отримано даних про те, що підозрюваний ОСОБА_4 не може утримуватись в умовах державної установи «Київський слідчий ізолятор».

Вищевикладене свідчить про неможливість запобігання наявним ризикам, які передбачені п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, забезпечення належного виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та його належну поведінку, шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.

Усе вищевикладене свідчить про те, що на цей час існують ризики того, що ОСОБА_4 , перебуваючи на волі, не буде виконувати покладені на нього процесуальні обов`язки у разі застосування більш м`якого запобіжного заходу, матиме можливість перешкоджати повному, всебічному та неупередженому проведенню досудового розслідування кримінального провадження, зокрема, підозрюється у вчиненні тяжкого злочину.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання у повному обсязі, просив його задовольнити з підстав, викладених у ньому, та застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України. Зокрема, під час досудового розслідування не було отримано даних щодо неможливості перебування підозрюваного в умовах Державної установи «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України, а тому, більш м`який запобіжний захід не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку останнього.

Захисник ОСОБА_6 у судовому засіданні заперечила проти застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки підозра за ч. 2 ст. 307 КК України є необґрунтованою. Крім того, автомобіль, в якому було виявлено наркотичні засоби, не належить її підзахисному, а здається в оренду іншою особою і кому саме належать вилучені речі, невідомо. Зокрема, її, як захисника, було викликано саме для проведення обшуку, під час якого понятими були знайомі зі слідчими. Особисто вона прибула на обшук після 21 години, стояла на вулиці та розмовляли з підзахисним, а обшук, відповідно до протоколу, розпочався приблизно о 20 годині, хоча її насправді ще не було. Ключі від автомобіля знаходилися у слідчого, а не у ОСОБА_4 та до початку обшуку, на місце приїжджали три наряди поліції, які по черзі здійснювали обшук автомобіля, тому, вважає, що протокол обшуку є недопустимим доказом для підозри. Крім того, на її підзахисного чинився тиск начальником Дніпровського УП, де ОСОБА_4 раніше працював та останньому довелося звільнитися через конфлікт, тому, у подальшому, взагалі поставиться питання про підслідність справи іншому органу досудового розслідування з метою об`єктивності. Крім того, ризики, передбачені ст. 177 КПК України, відсутні, зокрема, ризик впливу на потерпілого та свідків, оскільки потерпілий у кримінальному провадженні взагалі відсутній, а свідки є знайомими слідчого та працівниками патрульної поліції. Щодо використання зв`язків, здобутих під час роботи в Управлінні поліції, то це не може бути ризиком, оскільки підозрюваному ОСОБА_4 не інкримінується посадовий злочин. У клопотанні не зазначений розмір застави, а також підстави, які вказують на неможливість застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 іншого запобіжного заходу, у зв`язку із чим, прохала відмовити у задоволенні клопотання.

Підозрюваний ОСОБА_4 підтримав думку свого захисника та зазначив, що ризики, зазначені у клопотанні є необґрунтованими, оскільки у нього була конфліктна ситуація з керівництвом, через яку йому довелося звільнитися з роботи, тому він ніяким чином не може впливати на орган досудового розслідування та хвилюється за своїх рідних і близьких, оскільки йому постійно погрожують. Зазначив, що він не погоджується, а ні з підозрою, а ні з ризиками, зазначеними у клопотанні, оскільки, на той час його взагалі в автомобілі не було, а коли підійшов, то там вже знаходилися працівники поліції.

Зокрема, у судовому засіданні свідок ОСОБА_7 за клопотанням сторони захисту, показала, що вона є орендодавцем автомобіля, який підозрюваний ОСОБА_4 використовував декілька разів на місяць, подобово, десь приблизно півроку. Останній раз ОСОБА_4 брав автомобіль у користування 10.03.2021 року, приблизно о 13 годині, а до цього часу, автомобіль знаходився в іншої особи.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши думку прокурора, захисника, підозрюваного та свідка, слідчий суддя приходить до наступного.

Стаття 192 КПК України передбачає право слідчого за погодженням з прокурором звернутися із клопотанням про застосування запобіжного заходу до особи, яку затримано без ухвали про дозвіл на затримання за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно зі ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

У частині 2 статті 177 КПК України визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог статті 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

За правилами ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 цього Кодексу.

Статтею 184 КПК України визначено, що клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу подається до місцевого загального суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, і повинно містити: 1) короткий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, в якому підозрюється або обвинувачується особа; 2) правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 3) виклад обставин, що дають підстави підозрювати, обвинувачувати особу у вчиненні кримінального правопорушення, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини; 4) посилання на один або кілька ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу; 5) виклад обставин, на підставі яких слідчий, прокурор дійшов висновку про наявність одного або кількох ризиків, зазначених у його клопотанні, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини; 6) обґрунтування неможливості запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів; 7) обґрунтування необхідності покладення на підозрюваного, обвинуваченого конкретних обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу.

Копія клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу, надається підозрюваному, обвинуваченому не пізніше ніж за три години до початку розгляду клопотання. До клопотання додаються: 1) копії матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання; 2) перелік свідків, яких слідчий, прокурор вважає за необхідне допитати під час судового розгляду щодо запобіжного заходу; 3) підтвердження того, що підозрюваному, обвинуваченому надані копії клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу. Застосування запобіжного заходу до кожної особи потребує внесення окремого клопотання.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Суду як джерело права.

Частиною 5 статті 9 КПК України визначено, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Згідно з ч. 5 ст. 193 КПК України, будь-які твердження чи заяви підозрюваного, обвинуваченого, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується, або у будь-якому іншому правопорушенні.

Відповідно до ст. 198 КПК України, висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

Судом було встановлено, що 10.03.2021 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000716 були внесені відомості про скоєння злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Клопотання слідчого погоджене із прокурором Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_5 , оформлене відповідно до вимог ст. 184 Кримінального процесуального кодексу України. До матеріалів клопотання додані копії документів, якими слідчий обґрунтовує необхідність застосування запобіжного заходу. Таким чином, слідчим виконані вимоги ч. 3 ст. 184 КПК України.

Відповідно до протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 11.03.2021 року, ОСОБА_4 був затриманий 10.03.2021 року о 17 годині 45 хвилин, відповідно до ст. 208 КПК України.

11 березня 2021 року ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

У судовому засіданні, на думку слідчого судді, на даний час встановлена наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, наявними матеріалами клопотання.

Крім того, у судовому засіданні стороною захисту відповідно до положень ч. 5 ст. 132 КПК України, не було надано суду доказів, які свідчили б про необґрунтованість пред`явленої підозри.

При цьому, слідчий суддя враховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене в національному законодавстві, однак, відповідно до вимог ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Так, відповідно до позиції Європейського суду з прав людини, відображеній у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», «термін «обґрунтована підозра» означає те, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32), те, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

Крім того, вимогами ст. 178 КПК України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного, його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного.

Поряд з цим, при розгляді даного клопотання слідчий суддя враховує положення п. 3 ст. 5 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини та практику Європейського суду з прав людини, відповідно до яких обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою, при цьому ризик переховування особи від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити, з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтвердити існування такого ризику.

Так, статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного, його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного.

У поданому до суду клопотанні зазначено, що ОСОБА_4 офіційно ніде не працює, тобто не може задовольняти свої матеріальні потреби шляхом офіційного прибутку, що може слугувати вчиненню нових кримінальних правопорушень, може переховуватись від органів досудового розслідування, може чинити тиск на потерпілого та свідків, а також, користуючись налагодженими зв`язками, здобутими під час перебування на посаді в органах Національної поліції, може особисто або опосередковано негативно впливати на хід досудового розслідування та судового розгляду.

Як встановлено у судовому, ОСОБА_4 працює неофіційно водієм, перебуває у цивільному шлюбі, має на утриманні малолітню дитину, зареєстрований та проживає у м. Києві.

Тобто, наведені вище обставни свідчать про міцність соціальних зв`язків підозрюваного за місцем його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини та наявність у підозрюваного місця роботи.

Крім того, підозрюваний ОСОБА_4 є особою раніше не судимою, що також враховується слідчим суддею, відповідно до ст. 178 КПК України.

Зокрема, у клопотанні йде посилання на ризик тиску на потерпілого, однак, ст. 307 КК України взагалі не передбачає наявність потерпілої особи.

Крім того, слідча у клопотанні посилається на докази, що стали підставою для повідомлення ОСОБА_4 про підозру у скоєння кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, а саме: протоколи обшуку від 29.10.2020 року, однак, дане посилання є незрозумілим, оскільки відомості про вищевказане кримінальне правопорушення внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10.03.2021 року.

Враховуючи, що інших достатніх та обґрунтованих підстав, крім тяжкості злочину, у клопотанні слідчої не зазначено, слідчий суддя приходить до висновку, що викладені у клопотанні мотиви не можуть служити підставою для обрання відносно підозрюваного ОСОБА_4 суворого запобіжного заходу взяття під варту.

З огляду на вищезазначені обставини, враховуючи, що підозрюваний неофіційно працює, має постійне місце проживання та реєстрації у м. Києві, раніше не судимий, має на утриманні малолітню дитину, слідчий суддя приходить до висновку, що тримання підозрюваного під вартою є надмірним запобіжним заходом, який покликаний забезпечити його належну поведінку та виконання ним процесуальних обов`язків.

За таких обставин, на підставі викладеного, слідчий суддя вважає, що слідчою у клопотанні та прокурором в судовому засіданні належним чином не доведено підстави необхідності обрання відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

А тому, клопотання слідчої щодо застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задоволенню не підлягає, при цьому, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, який на даний час забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного та виконання останнім, покладених на нього процесуальних обов`язків.

Крім того, одночасно з цим, слідчий суддя вважає за необхідне, згідно з положеннями ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти на ОСОБА_4 відповідні обов`язки.

За таких обставин, керуючись вимогами ст. 5 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ст. ст. 131, 132, 176-178, 183, 193, 194, 208, 309, 310, 369-372 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання старшої слідчої Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 відмовити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши йому залишати місце свого проживання цілодобово за адресою: АДРЕСА_2 , без дозволу слідчого, прокурора, суду залежно від стадії кримінального провадження, строком на 60 днів до 07 травня 2021 року включно.

Роз`яснити, що відповідно до ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків.

Покласти на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України: прибувати до слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження; повідомляти слідчого, прокурора або суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну місця свого проживання; здати на зберігання слідчому свій паспорт для виїзду за кордон (закордонний паспорт), інші документи, що дають право на виїзд з України, в`їзд в Україну.

Звільнити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з під варти в залі суду.

Копію ухвали для виконання передати органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Контроль за виконанням домашнього арешту покласти на слідчого, який здійснює досудове розслідування даного кримінального провадження.

Будь-які твердження чи заяви підозрюваного, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, або у будь-якому іншому правопорушенні.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: