справа №176/1316/21
провадження №1-кс/176/181/21
УХВАЛА
Іменем України

30 липня 2021 р. Слідчий суддя Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , судовому розпоряднику ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Жовті Води в залі суду клопотання слідчого СВ ВП №5 Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погоджене із прокурором Жовтоводської окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_5 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваної

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки міста Жовті Води Дніпропетровської області, громадянки України, із середньою спеціальною освітою, не працюючої, не заміжньої, неповнолітніх та малолітніх дітей на утриманні не маючої, не маючої інвалідності, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої,-

в рамках кримінального провадження №0000210, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29 липня 2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

за участю: прокурора ОСОБА_5 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_6 , захисника адвоката ОСОБА_7 ,-

ВСТАНОВИВ:

До Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області надійшло клопотання слідчого слідчого СВ ВП №5 Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погоджене із прокурором Жовтоводської окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_5 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваної ОСОБА_6 в рамках кримінального провадження №0000210, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29 липня 2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Дане клопотання мотивоване тим, що ОСОБА_6 , 29 липня 2021 року приблизно об 11 год. 30 хв., більш точного часу в ході досудового розслідування не встановлено, знаходилася за місцем свого постійного проживання, за адресою: АДРЕСА_1 , разом зі своїм співмешканцем ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та в цей час між ними виникла сварка. В ході сварки, у ОСОБА_6 раптово виник злочинний умисел, спрямований на заподіяння смерті ОСОБА_8 .

Реалізуючи свій раптово виниклий злочинний умисел, направлений на умисне протиправне заподіяння смерті (умисне вбивство) ОСОБА_8 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи настання суспільно небезпечних наслідків і бажаючи їх настання, цього ж дня, тобто 29 липня 2021 року приблизно об 11 годині 40 хвилин, більш точного часу слідством не встановлено, ОСОБА_6 , зі столу коридору будинку АДРЕСА_1 , у праву руку взяла кухонний ніж та вийшовши у двір на території двору домоволодіння АДРЕСА_1 , де в той час знаходився її співмешканець ОСОБА_8 . Стоячи обличчям до обличчя потерпілого ОСОБА_8 , тримаючи вказаний ніж за рукоятку в правій руці, ОСОБА_6 умисно нанесла ним один удар потерпілому в область черевної порожнини.

Від вищевказаних протиправних дій ОСОБА_6 , направлених на протиправне заподіяння смерті потерпілого, згідно лікарського свідоцтва про смерть № 159 від 30.07.2021, ОСОБА_8 спричинено тілесні ушкодження у вигляді: колого-різаного поранення черева з пораненням кількох кровоносних судин живота, напад з використанням гострого предмету з метою вбивства чи нанесення ушкодження, гостра крововтрата.

Внаслідок отриманих тілесних ушкоджень, безпосередньо після їх завдання, 29 липня 2021 року на території домоволодіння АДРЕСА_1 , настала смерть потерпілого ОСОБА_8

30 липня 2021 року ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженці міста Жовті Води Дніпропетровської області, громадянці України, зареєстрованій та проживаючій за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимій, повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, за ознаками умисного протиправного заподіянні смерті іншій людині (умисне вбивство).

Обставини вчинення ОСОБА_6 , інкримінованого діяння, підтверджуються наступними доказами:

- протоколом допиту потерпілої ОСОБА_9 ;

- протоколом огляду місця події від 29.07.2021;

- протоколом огляду трупу від 29.07.2021;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 29.07.2021;

- протоколом допиту ОСОБА_11 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 29.07.2021;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 29.07.2021;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_14 від 29.07.2021;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_15 від 29.07.2021;

- лікарське свідоцтво про смерть № 159 від 30.07.2021;

- протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину;

- повідомленням про підозру ОСОБА_6 від 30.07.2021;

- поясненням ОСОБА_6 від 29.07.2021.

Одночасно, в ході досудового розслідування встановлено ризик, що обумовлює застосування запобіжного заходу, та передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Так, враховуючи те, що ОСОБА_6 на території міста Жовті Води не має міцних соціальних зв`язків, проживає одна, суспільно корисною діяльністю не займається, офіційно не працевлаштована, утриманців не має, знаючи, що за вчинення інкримінованого кримінального правопорушення їй загрожує покарання до 15 років позбавлення волі, підозрювана, з метою ухилення від кримінальної відповідальності, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

На думку слідчого, викладені факти свідчать про неможливість запобігти вказаному ризику шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.

Прокурор ОСОБА_5 та слідчий ОСОБА_4 в судовому засіданні підтримали клопотання за обставин викладених в ньому та просили застосувати до підозрюваної ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Підозрювана ОСОБА_6 та її захисник адвокат ОСОБА_7 , заперечували у задоволенні клопотання слідчого щодо застосування запобіжного заходу у вигляд тримання під вартою, при цьому просили застосувати до підозрюваної більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за адресою АДРЕСА_1 , де остання проживає з 2012 року, являючись власницею даного домоволодіння. Крім того зазначили, що будь-яких спроб ухилиння від слідства і суду не чинила та не має такого наміру у майбутньому. Навпаки, не заперечуючи свою причетність до кримінального правопорушення, підозра у вчиненні якого їй вручена, зазначила, що після нанесення тілесніх ушкоджень потерпілому, особисто покликала сусідку, викликала працівників поліції і швидку медичну допомогу.

Слідчий суддя, заслухавши учасників судового розгляду, дослідивши матеріали клопотання, приходить до таких висновків.

Так, згідно із п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України, застосування запобіжного заходу є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що:

1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для вжиття заходів забезпечення кримінального провадження;

2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи, про який йдеться у клопотанні слідчого або прокурора;

3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається з клопотанням.

Частиною 1 статті 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно вимог ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Статтею 194 КПК України передбачено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Оскільки поняття «обґрунтована підозра» не визначене в національному законодавстві, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК, необхідно взяти до уваги позицію Європейського суду з прав людини.

Так, за загальною практикою Європейського суду з прав людини, що склалась з рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom) від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series А, № 182, термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Анологічна позиція Європейського суду з прав людини викладена у рішенні по справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 року. Одночасно, у даному рішенні наголошується на тому, що підозра буде вважатися обґрунтованою лише у випадку, коли вона ґрунтується на відомостях, що об`єктивно пов`язують підозрюваного із вчиненим кримінальним правопорушенням. Це означає, що у слідчого мають бути докази, які вказують на причетність особи до вчинення кримінального правопорушення (показання свідків, потерпілих, речові докази, протоколи слідчих дій тощо).

Із всього вище викладеного слідує, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення злочину вірогідною.

В судовому засіданні встановлено, що 30 липня 2021 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, про яке іде мова в клопотанні підтверджується доданими до клопотання письмовими доказами:

- протоколом допиту потерпілої ОСОБА_9 ;

- протоколом огляду місця події від 29.07.2021;

- протоколом огляду трупу від 29.07.2021;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 29.07.2021;

- протоколом допиту ОСОБА_11 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 29.07.2021;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 29.07.2021;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_14 від 29.07.2021;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_15 від 29.07.2021;

- лікарське свідоцтво про смерть № 159 від 30.07.2021;

- протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину;

- повідомленням про підозру ОСОБА_6 від 30.07.2021;

- поясненням ОСОБА_6 від 29.07.2021.

Таким чином, не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій, виходячи лише з фактичних даних, що містяться в матеріалах клопотання, слідчий суддя погоджується з наявністю обґрунтованої підозри щодо можливої причетності ОСОБА_6 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Другою складовою підставою застосування запобіжних заходів, зокрема, тримання під вартою, є наявність ризиків, що дозволяють обґрунтовано вважати, що особа може перешкоджати здійсненню кримінального провадження або вчинити інше кримінальне правопорушення та ін.

Виходячи із аналізу правових позицій ЄСПЛ, при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя, суд у кожному випадку повинен принципово та критично ставитися до доводів прокурора, якими він обґрунтовує необхідність застосування саме цього запобіжного заходу, об`єктивно оцінюючи їх переконливість. При цьому для застосування тримання під вартою як запобіжного заходу прокурор повинен довести, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК.

Врахувавши дійсні обставини справи те, що ОСОБА_6 офіційно не працевлаштована, не має міцних соціальних зв`язків, утриманців не має, наразі підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за вчинення якого їй загрожує покарання до 15 років позбавлення волі, слідчий суддя погоджується з наявністю ризиків її переховування від органів досудового розслідування або суду.

Таким чином, прокурором та слідчим загалом доведено наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

У той же час, слідчий суддя вважає, що встановлений ризик є не надто високим, а тому відносно підозрюваної можливо застосувати більш м`який запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.

Приходячи до такого висновку, слідчим суддею враховується, що підозрювана раніше не судима, має власне житло, де зареєстрована і проживає протягом трималого часу, офіційно перебуває на обліку Жовтоводсьої міської філії Дніпропетровського обласного центру зайнятості та утримає допомогу по безробіттю, при цьому не залишала місце вчинення кримінального правопорушення, особисто сприяла повідомленню про його скоєння до правоохоронних органів та медичної служби.
Відповідно до ч. 1 ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.
Вирішуючи питання про наявність підстав для застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, слідчий суддя враховує вимоги п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.
За глибоким переконанням слідчого судді застосування до підозрюваної ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту є достатнім для уникнення ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, та для забезпечення виконання покладених на неї процесуальних обов`язків.
Застосування зазначеного запобіжного заходу з урахуванням його тривалості не виходить за межі розумного строку і кореспондується з характером суспільного інтересу, тобто визначеними КПК України конкретними підставами і метою запобіжного заходу.
Будь-яких обставин, які б свідчили про те, що запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного наразі не встановлено.
Зважаючи на викладене, з метою не допущення ризику переховування підозрюваної від органів досудового розслідування та/або суду, вважаю необхідним застосувати до ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді цілодобово домашнього арешту з покладенням на нього обов`язків, передбачених статтею 194 КПК України.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 176-178, 181, 193, 196 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання слідчого СВ ВП №5 Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погоджене із прокурором Жовтоводської окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_5 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваної ОСОБА_6 в рамках кримінального провадження №0000210, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29 липня 2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, відмовити.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки міста Жовті Води Дніпропетровської області, громадянки України, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту до 27 вересня 2021 року включно, заборонивши їй на вказаний період цілодобово залишати своє місце проживання, за адресою: АДРЕСА_1 .

На період застосування домашнього арешту покласти на ОСОБА_6 обов`язки:
-не відлучатися із населеного пункту, в якому вона зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

-утримуватися від спілкування зі свідками та особами, які будуть визнанні потерпілими, в рамках даного кримінального провадження;

-носити електронний засіб контролю.

Роз`яснити підозрюваній, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому вона перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.
Копію ухвали направити до відділення поліції №5 Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області для належного виконання.
Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення
Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя Жовтоводського міського суду
Дніпропетровської області ОСОБА_1