Справа № 404/2664/21
Номер провадження 1-кс/404/860/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 квітня 2021 року Слідчий суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда ОСОБА_1 з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника підозрюваного-адвоката ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши в приміщенні суду в місті Кропивницькому клопотання слідчого СВ ВП №2 (м. Кропивницький) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_4 , погодженого з прокурором Кропивницької окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою по кримінальному провадженню 0000141 стосовно:

ОСОБА_6 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Покровське Кропивницького району, Кіровоградської області, українця, громадянина України, з вищою освітою, не одруженого, утримує батьків похилого віку, агронома СФГ «Покровське», зареєстрованого та проживаючого по АДРЕСА_1 , раніше до кримінальної відповідальності не притягувався,

підозрюваного в цьому кримінальному провадженні за ч. 1 ст. 115 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий за погодженням з прокурором звернувся до слідчого судді Кіровського районного суду міста Кіровограда з клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_6 , якому 12 квітня 2021 року пред`явлено повідомлення про підозру у тому, що він 11.04.2021 року приблизно о 17 годині, поруч з с. Покровське, Кропивницького району Кіровоградської області умисно наніс удари тупим твердим предметом в голову ОСОБА_7 від яких на тілі потерпілого утворились тілесні ушкодження у вигляді переламу кісток носу, аспірація кров`ю від чого ОСОБА_7 помер.

Слідчий з прокурором заявлені у клопотанні вимоги підтримали.

ОСОБА_6 і його захисник заперечують щодо запропонованого слідчим виду запобіжного заходу-тримання під вартою, наполягають на застосуванні менш суворого запобіжного заходу, оскільки ОСОБА_6 має родину, роботу. Підозрюваний захищав сестру від потерпілого, який вимагав у родини гроші. Підозрюваний фізично рятував себе від нападу потерпілого.

Згідно практики Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Ионкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення. Внесене на розгляд слідчого судді клопотання, відповідає вимогам ст.184 КПК України, та практиці застосування рішень Європейського суду, оскільки протокол огляду місця події, допиту свідків, зокрема: свідка ОСОБА_8 , та ОСОБА_9 , що в день вбивства ОСОБА_6 повідомив що він у лісосмузі побив невідомого чоловіка, бачили ОСОБА_6 із слідами крові на одязі. ОСОБА_6 забороняв їм наближатись до місця події. Свідок ОСОБА_10 , - батько підозрюваного вказав, що бачив як його син за допомогою дерев`яної палиці бив потерпілого по голові. Крім того зміст довідки про смерть містить у сукупності достатньо даних про наявність обґрунтованої підозри стосовно ОСОБА_6 за ч. 1 ст. 115 КК України. Відповідно до частини 1 статті 36 КК України, необхідною обороною визнаються дії, вчинені з метою захисту охоронюваних законом прав та інтересів особи, яка захищається від суспільно небезпечного посягання шляхом заподіяння тому, хто посягає, шкоди, необхідної і достатньої в даній обстановці для негайного відвернення чи припинення посягання. Частиною 2 статті 36 КК України передбачено, що кожен має право на необхідну оборону незалежно від можливості уникнути суспільно небезпечного посягання або звернутися за допомогою до інших осіб чи органів влади для захисту від суспільно небезпечного посягання. Водночас вирішення питання, чи перебувала особа у стані необхідної оборони, залежить від сукупності обставин, установлених під час розгляду справи. Зокрема, має бути встановлено, чи зазнала особа посягання та чи були її дії зумовлені захистом від такого посягання. Разом з тим особа, яка завдала шкоду, не може посилатися на стан необхідної оборони, якщо саме насильство було спровоковано нею ж самою, тобто було передбачуваним наслідком її власної поведінки. (справа ВС №748/1226/18)

Підозрюваний розпочав та активно шукав, а потім тривалий час переслідував транспортний засіб з потерпілим. Згодом умисно заблокував проїзд та біг за ОСОБА_7 , тобто докладав максимальних фізичних зусиль для застосування до потерпілого фізичного насильства. Підозрюваний вирвав з рук потерпілого палицю, тобто не захищався, а нападав. Таким чином в діях ОСОБА_6 існують ознаки обґрунтовані підозри в умисного протиправного заподіяння смерті іншій людині. У перші дні, тобто на початковій стадії досудового розслідування з об`єктивних причин не можна дати остаточну оцінку належності, допустимості доказів та кваліфікуючим ознакам, а також з точки зору їх достатності. Перелічені обставини з`ясовує суд, за критерієм «поза розумного сумніву», тому твердження сторони захисту про оспорювання кваліфікації дій підозрюваного, не є предметом дослідження в цьому провадженні. При вирішенні поданого клопотання достатньо встановити наявність обґрунтованості пред`явленої підозри, що виконав слідчий з прокурором.

Згідно ч.2 ст.177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Так, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосовано до раніше не судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років. (п.4 ч. 2 ст.183 КПК України).

Злочин, в якому пред`явлено особі повідомлення про підозру є: умисним, особливо тяжким, підшуканим знаряддям для нанесення тілесних ушкоджень. Об`єктом посягання є найвищі соціальні цінності: недоторканість життя та здоров`я людини, від яких настали непоправні наслідки, - смерть потерпілого. Про вчинення злочину групою осіб перевіряється батько підозрюваного.

У даному випадку наявні ознаки суспільного інтересу та необхідність забезпечення завдань кримінального провадження, у тому числі: завершення досудового розслідування по кримінальному провадженню, захист прав потерпілого, тощо (ст. 2 КПК України), які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають принцип поваги до особистої свободи підозрюваного.

При застосуванні ОСОБА_6 запобіжного заходу, не пов`язаного із триманням під вартою (домашній арешт, особисте зобов`язання, порука, застава), вказане не забезпечить на початковому етапі проведення досудового розслідування та у подальшому, належного виконання останнім його процесуальних обов`язків. Враховані слушні доводи прокурора, що одразу після подій в яких підозрюється ОСОБА_6 , останній замість рятування життя потерпілого, залишив місце події, та активно перешкоджав встановленню дійсних обставин. Це підтверджено показами свідків, яким він забороняв наближатись до місця події та тіла потерпілого, тобто намагався умисно приховати злочин та сліди кримінального правопорушення. Умисна поведінка підозрюваного була спрямована на приховування слідів злочину та приховування можливих співвиконавців. Правова позиція захисту завадила ефективній та об`єктивній перевірці та збору доказів про причетність або невинуватість особи батька підозрюваного до позбавлення життя ОСОБА_7 .. З огляду на сукупність перерахованих ризиків, значно підвищується ступінь суспільної небезпеки підозрюваного, відтак щодо нього не може бути застосований менш суворий вид запобіжного заходу ніж тримання під вартою.

Відстоювання підозрюваним власної правової позиції та суворість можливого покарання, є вагомою підставою для продовження перешкоджання у встановленні чи перекручуванні визначальних обставин у справі, знищенню слідів злочину, незаконного впливу на очевидців, свідків та потерпілих. У разі застосування ОСОБА_6 запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, вказане не зможе забезпечити на початковому етапі проведення досудового розслідування та у подальшому належного виконання останнім його процесуальних обов`язків: так, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному є ризиком переховування його від слідства та суду, що стане передумовою для затягування розгляду кримінального провадження. Оголошення ОСОБА_6 у міждержавний розшук , порушить розумні строки вирішення справи по суті.

Агресивна поведінка підозрюваного, нікчемний привід для позбавлення життя, нездатність вирішувати конфлікти мирним шляхом, є очевидною асоціальною, небезпечною поведінкою, тобто ризиком продовження вчинення злочину, або вчинення нового злочину. Обізнаність про місце проживання свідків / очевидців є приводом для незаконного впливу на учасників кримінального провадження.

Наявний майновий спір між потерпілим і сестрою підозрюваного не виправдовує дій в яких підозрюють ОСОБА_6 , тобто менш суворі види запобіжних заходів не здатні забезпечити ризики передбачені ст.177 КПК України та належне виконання покладених на нього процесуальних обов`язків.

ОСОБА_6 вручено повідомлення про підозру в злочині, який спричинив загибель людини, у зв`язку із цим за правилами п.2 ч.4 ст.183 КПК України, розмір застави не визначається.

Відповідно до ст. 209 КПК України, моментом фактичного затримання ОСОБА_6 буде вважатись час, коли останній підкорюючись правомірному наказу працівника правоохоронного органу був вимушений прослідувати для проведення процесуальних дій з його участю, тобто 19 годин, 30 хвилин, 11 квітня 2021 року.

Керуючись ст.ст.131-132, 176-178, 183, 193-197 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого задовольнити.

Підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , застосувати запобіжний захід у виді тримання його під вартою строком на шістдесят днів.

Початок строку тримання під вартою ОСОБА_6 , обчислювати з 19 години 30 хвилин, 11 квітня 2021 року.

Строк дії застосованого ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, закінчується о 19 години 30 хвилин, 09 червня 2021 року.

Розмір застави не визначається.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення. Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги за відсутності такої скарги, а при оскарженні ухвали - при відхиленні апеляції.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1