Справа № 991/4470/21
Провадження 1-кс/991/4531/21
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 липня 2021 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , детектива ОСОБА_3 , розглянувши клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Аксон Максіма Трейд» про скасування арешту майна, накладеного в кримінальному провадженні № 0000682 від 11.10.2017,
В С Т А Н О В И В:
До Вищого антикорупційного суду надійшло клопотання директора Товариства з обмеженою відповідальністю «Аксон Максіма Трейд» (далі ТОВ «Аксон Максіма Трейд») ОСОБА_4 про скасування арешту майна, в якому він просить скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 20.10.2017 по справі № 760/22125/17 на гроші у безготівковій формі, що знаходяться на рахунку Київської митниці ДФС () № 026 у Головному управлінні Державної казначейської служби України у м. Києві () та надійшли на даний рахунок від ТОВ «Аксон Максіма Трейд» () у сумі 82 496 742, 9 грн.
Клопотання обґрунтовано тим, що арешт накладений безпідставно, без належного обґрунтування доцільності застосування арешту майна, крім того під час накладення арешту на майно не було враховано те, що у кримінальному провадженні №0000682, зареєстрованому 11.10.2017 досудове розслідування триває досить тривалий час, однак повідомлення про підозру посадовим особам ТОВ «Аксон Максіма Трейд» не вручалося, кримінальне провадження щодо даної юридичної особи не здійснюється, детективом не доведена та не підтверджена доказами наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину, а саме ненадходження до державного бюджету митних платежів, крім того матеріали не містять жодних доказів того, що грошові кошти, належні ТОВ «Аксон Максіма Трейд», відповідають критеріям, встановленим ст. 98 КПК України, тобто є речовими доказами, а тому правові підстави для накладення арешту на грошові кошти у безготівковій формі, що надійшли на рахунок Київської митниці ДФС від ТОВ «Аксон Максіма Трейд» - відсутні. В результаті процедури оскарження рішень органу доходів і зборів про коригування митної вартості товарів, позовні вимоги ТОВ Аксон Максіма Трейд» були задоволені у повному обсязі, визнані протиправними та скасовані рішення про коригування митної вартості товарів Київської митниці ДФС, що підтверджує те, що у діях ТОВ «Аксон Максіма Трейд» відсутні будь-які порушення вимог чинного законодавства, що свідчить про непричетність вказаного товариства до вчиненого кримінального правопорушення.
Представник ТОВ «Аксон Максіма Трейд» був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду клопотання, до суду не з`явився, подав заяву (Вх. № ЕП-7303/21-Вх від 20.07.2021), в якій доводи клопотання підтримав у повному обсязі, просив задовольнити та проводити розгляд справи без його участі.
Детектив Національного антикорупційного бюро України (далі НАБУ) ОСОБА_3 в судовому засіданні заперечував проти доводів клопотання, зазначив, що вказаний арешт накладено обґрунтовано та у його застосуванні наразі не відпала потреба, просив відмовити у задоволенні клопотання.
Відповідно до ч. 2 ст. 174 КПК України, клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.
За змістом ч. 2 ст. 174 КПК України, участь вказаних осіб при розгляді клопотання не є обов`язковою.
Враховуючи положення статті 174 КПК України, та з метою дотримання розумних строків розгляду клопотання, що є одним з пріоритетних завдань кримінального провадження, здійснення якого має забезпечити, зокрема, слідчий суддя на досудовому провадженні, з метою дотримання прав, свобод та інтересів учасників провадження та забезпечення швидкого, повного та неупередженого судового розгляду, слідчий суддя вважає можливим провести розгляд вказаного клопотання за відсутності представника особи, в інтересах якої подано клопотання.

Дослідивши зміст клопотання та додані до нього матеріали, заслухавши доводи детектива НАБУ, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.
Судовим розглядом встановлено, що детективами НАБУ здійснюється досудове розслідування об`єднаного кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000636 від 26.09.2017 (26.11.2019 об`єднано, зокрема, із матеріалами кримінального провадження № 0000682 від 11.10.2017 (а.с. 78)) за підозрою ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 чт. 212, ч. 1 ст. 255, ч. 2 ст. 364 КК України (а.с. 76-77).
У рамках кримінального провадження № 0000682 ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 20.10.2017 (справа № 760/22125/17) накладено арешт на гроші у безготівковій формі, що знаходяться на рахунку Київської митниці ДФС () № 0026 у Головному управлінні Державної казначейської служби України у місті Києві () та надійшли на даний рахунок, зокрема, від ТОВ «Аксон Максіма Трейд» () в сумі 82 496 742, 9 гривень (а.с. 9-11).
Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Таким чином, Кримінальним процесуальним кодексом України чітко визначені підстави, при доведенні існування хоча б однієї з яких, арешт майна підлягає скасуванню, а саме: 1) в подальшому застосуванні цього заходу забезпечення кримінального провадження відпала потреба; 2) арешт накладено необґрунтовано. Інших підстав для скасування арешту майна Кримінальний процесуальний кодекс України не передбачає.
Доводи представника особи, в інтересах якої подано клопотання, з приводу того, що ухвала, якою накладено арешт на зазначені кошти, є незаконною та постановлена з порушенням вимог чинного Кримінального процесуального кодексу України, стосуються не обґрунтованості накладення арешту, а законності прийняття відповідного процесуального рішення слідчим суддею та перевіряються у апеляційному порядку.
Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Арешт на зазначені гроші у безготівковій формі накладено з метою забезпечення збереження речових доказів.
Пунктом 1 ч. 2 ст. 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Частиною 3 статті 170 КПК України встановлено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
За такого, враховуючи положення ч. 3 ст. 170 КПК України, доводи представника з приводу того, що повідомлення про підозру посадовим особам ТОВ «Аксон Максіма Трейд» не вручалося, а кримінальне провадження щодо даної юридичної особи не здійснюється, слідчим суддею відхиляються, оскільки, накладення арешту з метою забезпечення збереження речових доказів допускається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи незалежно від наявності у неї процесуального статусу у кримінальному провадженні.
Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Так, при накладенні арешту на зазначені грошові кошти, слідчим суддею встановлено, що досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000682 здійснювалося за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, а саме: упродовж 2016-2017 років службові особи Київської міської митниці ДФС та Київської митниці ДФС, зловживаючи своїм службовим становищем, діючи умисно, з метою одержання неправомірної вигоди рядом юридичних осіб, використовуючи своє службове становище всупереч інтересам служби, сприяли злочинній діяльності по розмитненню товарів зі сплатою митних платежів, обчислених по суттєво заниженій митній вартості товарів, чим завдали істотної шкоди державним інтересам. Діючи з вказаною метою, групою осіб упродовж 2016-2017 років зареєстровано у м. Одеса ряд підприємств, від імені яких здійснено ввезення на митну територію України товарів за номенклатурою: тканина, білизна, полотно, сумки, рюкзаки, одяг, мереживо, рукавиці, тощо, із декларуванням суттєво заниженої митної вартості під час митного оформлення цих товарів у Київській міській митниці ДФС та Київській митниці ДФС. Розмитнення товарів від імені ТОВ «Аксон Максіма Трейд» здійснено у Київській митниці ДФС. Згідно досягнутої злочинної змови, службовими особами Київської міської митниці ДФС та Київської митниці ДФС формально відмовлено у прийнятті даних декларацій та прийнято рішення про корегування заявленої митної вартості товарів, не здійснюючи при цьому передбаченої Митним кодексом України дії для належного контролю митної вартості товарів. Для отримання товарів, що декларуються, у вільний обіг, відповідно до ч. 7 ст. 55 Митного кодексу України, крім сплати суттєво занижених розмірів митних платежів, даною злочинною групою, враховуючи наявність попередньої змови зі службовими особами митниць на подальше незаконне повернення внесених коштів, здійснено сплату на рахунки Київської міської митниці ДФС та Київської митниці ДФС коштів у розмірі різниці між сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною даними митницями. Зокрема, на рахунок Київської митниці ДФС () № 0026 у Головному управлінні Державної казначейської служби України у місті Києві від ТОВ «Аксон Мксіма Трейд» () надійшли кошти у сумі 82 496 742, 9 грн. Після цього від імені підприємства подано адміністративний позов про визнання рішення про коригування заявленої митної вартості протиправними та їх скасування.
Постановою детектива НАБУ ОСОБА_3 від 18.10.2017 гроші у безготівковій формі, які надійшли на рахунок Київської митниці ДФС () № 0026 у Головному управлінні Державної казначейської служби України у місті Києві від ТОВ «Аксон Максіма Трейд» () у сумі 82 496 742, 9 грн. визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000682 від 11.10.2017.
Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Оскільки існують обґрунтовані підстави вважати, що вказані кошти є набутими кримінально протиправним шляхом, то вони відповідають критеріям, встановленим ст. 98 КПК України.
Слідчий суддя вважає, що при розгляді клопотання про арешт майна слідчий суддя з`ясував всі обставини, з якими закон пов`язує можливість накладення арешту на майно, а тому ухвалою від 20.10.2017 обґрунтовано накладено арешт на вказане майно, за наявності правових підстав, визначених ст.170 КПК України.
Так, досудове розслідування кримінального провадження № 0000636 від 26.09.2017, яке 26.11.2019 об`єднано, зокрема, із матеріалами кримінального провадження № 0000682 від 11.10.2017, здійснюється щодо наступних обставин: у 2016-2017 роках службові особи Київської міської митниці ДФС та Київської митниці ДФС з метою отримання неправомірної вигоди для себе та низки юридичних осіб, контрольованих однією особою, вступили з останнім у змову, використовували своє службове становище для сприяння протиправному зменшенню розміру митних платежів з імпортованих в Україну товарів по злочинним схемам із застосуванням тимчасових декларацій та фінансових гарантій. Для цього було створено ряд підставних юридичних осіб, серед яких ТОВ «Аксон Максіма Трейд».
Таким чином, враховуючи вищевикладене, зважаючи, що арешт на зазначені грошові кошти накладено у зв`язку з тим, що вони є речовим доказом у кримінальному провадженні, беручи до уваги мету накладення арешту забезпечення збереження речових доказів, оскільки досудове розслідування у об`єднаному кримінальному провадженні № 0000636 від 26.09.2017 не завершено, слідчий суддя дійшов до висновку, що арешт на гроші у безготівковій формі, що знаходяться на рахунку Київської митниці ДФС () № 026 у Головному управлінні Державної казначейської служби України у м. Києві () та надійшли на даний рахунок від ТОВ «Аксон Максіма Трейд» () у сумі 82 496 742, 9 грн, накладено обґрунтовано та у його подальшому застосуванні не відпала потреба.
Враховуючи вищевикладене, клопотання директора ТОВ «Аксон Максіма Трейд» ОСОБА_4 про скасування арешту майна задоволенню не підлягає.
На підставі вищезазначеного та керуючись статтями 174, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя
П О С Т А Н О В И В:
У задоволенні клопотання відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ ОСОБА_11