Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа №711/3658/21
У Х В А Л А

22 червня 2021 року м. Черкаси

Слідчий суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2

скаржника ОСОБА_3

прокурора ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси скаргу ОСОБА_3 про визнання протиправною бездіяльність, зобов`язання вчинити певні дії, -

в с т а н о в и в :

Скаржник ОСОБА_3 звернувся до суду із скаргою про визнання протиправною бездіяльність, зобов`язання вчинити певні дії. Зазначено, що слідчими (групою слідчих) ВП діяльності №2 Звенигородського РВП ГУ НП в Черкаській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000287 від 05.06.2020р. за ознаками кримінального провадження, передбаченого ч.1 ст. 191 КК України. Процесуальне керівництво здійснюється процесуальними прокурорами Шполянського відділу Звенигородської окружної прокуратури.

04.08.2020р. ОСОБА_3 визнаний потерпілим за цим кримінальним провадженням.

15.05.2021р. ним керівнику Черкаської обласної прокуратури направлено клопотання про зміну органу досудового розслідування у кримінальному провадженні, в якому він просив прокурора Черкаської обласної прокуратури прийняти процесуальне рішення, яким передати досудове розслідування вказаного кримінального провадження до Черкаського РВП ГУ НП в Черкаській області.

За результатами розгляду цього клопотання, 09.06.2021р. скаржником отримано листа Черкаської обласної прокуратури від 01.06.2021р., який по формі та змісту не відповідає вимогам ч.3 ст. 110 КПК і є підставою для подачі скарги.

Таким чином, просить суд, - визнати протиправною бездіяльність прокурора Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_5 у кримінальному провадженні №0000287 від 05.06.2020р., що полягає в неприйнятті відповідного процесуального рішення у формі постанови, передбаченого нормами ч.3 ст. 110 КПК України; визначити прокурору Черкаської обласної прокуратури достатній строк для прийняття відповідного процесуального рішення у формі постанови, передбаченого ч.3 ст.110 КПК за результатами розгляду клопотання від 15.05.2021р., поданого до Черкаської обласної прокуратури.

В судовому засіданні скаржник повністю підтримав доводи скарги та просив її задовольнити.

В судовому засіданні прокурор просив відмовити у задоволенні скарги. Зазначив, що прокурорами обласної прокуратури не здійснюється процесуальне керівництво кримінального провадження №0000287 від 05.06.2020р. Обласною прокуратурою вжиті заходи щодо активізації досудового розслідування, вирішується питання про притягнення до дисциплінарної відповідальності слідчого, замінений склад слідчих з-за неефективного досудового розслідування. Підстав для заміни органу досудового розслідування немає. Прокурор ОСОБА_6 надав відповідь заявнику за результатами вирішення його заяви, вивчення матеріалів кримінального провадження, доповіді керівництву прокуратури. Крім того, вважає, що ст. 303 КПК не передбачено можливість розгляду слідчим суддею такої скарги.

Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши матеріали справи, слідчий суддя вважає, що скарга підлягає до часткового задоволення за таких підстав:

встановлено, що органом досудового розслідування Звенигородським РВП ГУ НП в Черкаській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0000287 від 05.06.2020р. Процесуальне керівництво здійснюється прокурорами Шполянського відділу Звенигородської окружної прокуратури.

04.08.2020р. ОСОБА_3 визнаний потерпілим за цим кримінальним провадженням.

15.05.2021р. ним керівнику Черкаської обласної прокуратури направлено клопотання про зміну органу досудового розслідування у кримінальному провадженні, в якому він просив прокурора Черкаської обласної прокуратури прийняти процесуальне рішення, яким передати досудове розслідування вказаного кримінального провадження із Звенигородського РВП ГУ НП в Черкаській області до Черкаського РВП ГУ НП в Черкаській області.

За результатами розгляду цього клопотання, 09.06.2021р. скаржником отримано листа Черкаської обласної прокуратури за підписом заступника начальника управління відділу Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_7 від 01.06.2021р. №09/1-2380-10, за даними якого повідомлено, що з метою активізації судового розслідування його стан заслухано у керівництва Звенигородської окружної прокуратури; на адресу ГУ НП в Черкаській області скеровано вказівку щодо усунення порушень вимог КПК та притягнення винних осіб до відповідальності; ініційовано питання про відсторонення слідчого від проведення досудового розслідування та призначення іншого слідчого; повідомлено, що підстав для доручення здійснення досудового розслідування іншому органу досудового розслідування, не вбачається.

Диспозиція ст. 303 КПК України визначає перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування.

Так, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, зокрема бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування (п.1 ч.1 ст. 303 КПК).

Слідчі органів Національної поліції здійснюють досудове розслідування кримінальних правопорушень, передбачених законом України про кримінальну відповідальність, крім тих, які віднесені до підслідності інших органів досудового розслідування (ч.1 ст. 216 КПК).

Досудове розслідування здійснюється слідчим того органу досудового розслідування, під юрисдикцією якого знаходиться місце вчинення кримінального правопорушення (ч.1 ст.218КПК).

Відповідно до п.15 ч.1 ст. 3 КПК України, прокурор - особа, яка обіймає посаду, передбачену статтею 15 Закону України "Про прокуратуру", та діє у межах своїх повноважень.

Як передбачено ст. 15 ЗУ «Про прокуратуру» прокурором органу прокуратури є зокрема, керівник обласної прокуратури; перший заступник керівника обласної прокуратури; заступник керівника обласної прокуратури.

Відповідно до ч.5 ст. 36 КПК України, Генеральний прокурор, керівник обласної прокуратури, їх перші заступники та заступники своєю вмотивованою постановою мають право доручити здійснення досудового розслідування будь-якого кримінального правопорушення іншому органу досудового розслідування, у тому числі слідчому підрозділу вищого рівня в межах одного органу, у разі неефективного досудового розслідування. Забороняється доручати здійснення досудового розслідування кримінального правопорушення, віднесеного до підслідності Національного антикорупційного бюро України, іншому органу досудового розслідування.

Отже, у ч. 5 ст. 36 КПК виписано наступну систему елементів процедури: а) належний суб`єкт (Генеральний прокурор, керівник обласної прокуратури, їх перші заступники та заступники); б) оцінка досудового розслідування як неефективного; в) відображення такої оцінки у відповідному процесуальному рішенні - постанові; г) вмотивованість такої постанови.

Як передбачено ч.ч.1, 3 ст. 110 КПК, процесуальними рішеннями є всі рішення органів досудового розслідування, прокурора, слідчого судді, суду. Рішення слідчого, дізнавача, прокурора приймається у формі постанови. Постанова виноситься у випадках, передбачених цим Кодексом, а також коли слідчий, дізнавач, прокурор визнає це за необхідне.

Вимоги до постанови викладені у частинах 5 та 6 статті 110 КПК України.

Слід зазначити, що при оцінці ефективності досудового розслідування необхідно виходити з того, що ефективність досудового розслідування є співвідношенням процесуальних дій, процесуальних рішень, реалізованих учасниками кримінального провадження, а також їх результатів із положеннями КПК, що визначають підстави, умови і порядок їх проведення чи прийняття, з урахуванням оптимальних затрат часу та зусиль на це.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях виокремив таку систему критеріїв ефективності досудового розслідування: 1) метою проведення досудового розслідування завжди має бути досягнення завдань кримінального провадження (спрямованість на досягнення завдань кримінального провадження); 2) здійснення досудового розслідування повинно відповідати принципу законності, зокрема забезпечувати ефективне виконання положень національного законодавства (законність); 3) досудовому розслідуванню має бути притаманна засада публічності (ініціативності органу досудового розслідування), яка полягає в оперативній реакції на вчинене кримінальне правопорушення компетентною особою, яка не залежатиме від волі зацікавлених осіб (публічність); 4) вимога розумної швидкості досудового розслідування, що передбачає здійснення процесуальних дій на цьому етапі судочинства без зайвих затримок, їх своєчасність, відсутність необґрунтованого зупинення кримінального провадження тощо (розумна швидкість); 5) всебічність та повнота застосування заходів, спрямованих на розкриття кримінального правопорушення, яка насамперед, передбачає правильність, послідовність та логічність отримання доказів та оперування ними, обґрунтування процесуальних рішень (всебічність та повнота розслідування); 6) незалежність та неупередженість особи, яка здійснює досудове розслідування кримінального правопорушення (незалежність та неупередженість); 7)прозорість досудового розслідування, захист прав та інтересів потерпілого та його родичів, що передбачає своєчасне надання їм процесуального статусу, залучення до проведення процесуальних дій, ознайомлення з матеріалами провадження (прозорість); 8) врахування під час досудового розслідування індивідуальних особливостей особи правопорушника, зокрема, його віку, гендерної належності, національності (індивідуалізація); 9) диференціація форм досудового розслідування з метою його оптимізації (диференціація форм розслідування).

Для констатації неефективності досудового розслідування необхідна оцінка досудового розслідування для того, щоб прийняти рішення про доручення здійснення досудового розслідування будь-якого кримінального правопорушення іншому органу досудового розслідування, у тому числі слідчому підрозділу вищого рівня в межах одного органу.

Наявність відповідних відомостей, які стосуються конкретного кримінального провадження, щодо його неефективності відповідним прокурором може бути встановлена на будь-якій стадії досудового розслідування та бути підставами для прийняття рішення в порядку та відповідно до вимог ч. 5 ст. 36 КПК.

Надання прав, покладення обов`язків та визначення обсягу відповідальності за своєю юридичною природою потребує письмової форми заради уникнення суб`єктивізму та забезпечення правової визначеності.

У кожному конкретному випадку наявність підстав для зміни органу досудового розслідування або їх відсутність має бути обґрунтована у відповідній постанові прокурора, адже ці питання повинні розглядатися як екстраординарна процедура порівняно із загальним порядком визначення підслідності.

Відповідна постанова має відповідати вимогам ст. 110 КПК, у тому числі бути вмотивованою, надавати обґрунтоване пояснення щодо фактичних та юридичних підстав прийнятого рішення, оскільки передумовою реалізації Генеральним прокурором, керівником обласної прокуратури, їх першими заступниками та заступниками повноважень, передбачених ч. 5 ст. 36 КПК, є оцінка досудового розслідування органом досудового розслідування, встановленим ст. 216 КПК, як неефективного та відображення такої оцінки у постанові з наведенням відповідного мотивування.

За результатами розгляду скарги, слідчим суддею встановлено, що фактично клопотання ОСОБА_3 від 15.05.2021р., який є потерпілим за кримінальним провадженням, - прокурором, у розумінні п.15 ч.1 ст. 3, ч.5 ст. 36 КПК України та ст. 15 ЗУ «Про прокуратуру», вирішене не було і відповідна постанова не була винесена, що не відповідає нормам кримінального процесуального законодавства. Слід зазначити, що заступник начальника управління начальник відділу Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_6 не є тим суб`єктом, який вправі вирішувати клопотання учасника кримінального провадження про зміну органу досудового розслідування певного кримінального провадження.

Крім того, як на думку слідчого судді, оскільки ОСОБА_3 у клопотанні ставить питання про неефективність досудового розслідування кримінального провадження і такі обставини знайшли своє підтвердження, про що зазначено у листі від 01.06.2021р., то саме прокурор вищого рівня, реалізуючи свої повноваження, повинен був вирішити подане учасником кримінального провадження клопотання, відповідно до ч. 5 ст. 36 КПК, про що слід було винести постанову, як процесуальний документ.

Таким чином, необхідно зобов`язати керівника Черкаської обласної прокуратури чи його першого заступника, чи заступників, відповідно до ч.5 ст. 36 КПК України, вирішити клопотання ОСОБА_3 про зміну органу досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000289 від 05.06.2020 року, яке датоване 15.05.2021р. та подане до Черкаської обласної прокуратури із винесенням постанови та наведенням відповідних аргументів, мотивів, підстав прийнятого рішення.

Що стосується доводів скаржника про необхідність встановлення прокурору строку для прийняття процесуального рішення (постанови) за результатами розгляду його клопотання від 15.05.2021р., то в цій частині скарга не підлягає до задоволення, оскільки підстав для цього слідчий суддя не вбачає.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 303-307, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в :

Скаргу задовольнити частково.

Зобов`язати керівника Черкаської обласної прокуратури чи його першого заступника, чи заступників, відповідно до ч.5 ст. 36 КПК України, вирішити клопотання ОСОБА_3 про зміну органу досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000289 від 05.06.2020 року, яке датоване 15.05.2021р. та подане до Черкаської обласної прокуратури.

В іншій частині відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1