Справа № 273/1305/21
Провадження № 1-кп/273/72/21
УХВАЛА
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 липня 2021 року Баранівський районний суд Житомирської області в складі: головуючого судді- ОСОБА_1 ,при секретарі судових засідань ОСОБА_2 , за участі сторони обвинувачення: прокурора Новоград-Волинської окружної прокуратури ОСОБА_3 , сторони захисту: обвинуваченого ОСОБА_4 , захисника ( доручення № 006-0001320 від 22.07.2021 року) ОСОБА_5 , законного представника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Баранівка обвинувальний акт у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за № 0000083 від 02.03.2021 року по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.185, ч.3 ст.186 КК України ,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Баранівського районного суду Житомирської області перебуває вищезазначене об`єднане кримінальне провадження.

В судовому засіданні прокурором було заявлено клопотання про продовження запобіжного заходу у виді триманні під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , строком на шістдесят днів, оскільки судовий розгляд кримінального провадження не буде закінчений до спливу обраного відносно обвинуваченого запобіжного заходу, та на даний час не відпали ризики, що були встановлені під час обрання та продовження обвинуваченому запобіжного заходу.

В судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_4 , законний представник обвинуваченого ОСОБА_4 , захисник ОСОБА_5 , просили суд, змінити запобіжний захід на більш м`який, а саме цілодобовий домашній арешт за адресою проживання бубусі обвинуваченого- АДРЕСА_1 .

Представник потерпілого ОСОБА_7 , та потерпілий ОСОБА_8 , в судове засіданні не з`явилися, в матеріалах кримінального провадження є заяви про розгляд справи за їхньої відсутності.

Вирішуючи питання щодо заявленого клопотання прокурора, суд виходить з наступного.

Ухвалою Баранівського районного суду Житомирської області від 28 травня 2021 року відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , продовжено строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою на строк 60 днів.

Строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченого спливає 27 липня 2021 року.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Так, згідно зі ст.ст. 7-9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

У рішенні по справі «Харченко проти України» від 10.02.2011 Європейський суд з прав людини вказав, що розумність строку тримання під вартою не може оцінюватись абстрактно, вона має оцінюватись в кожному конкретному випадку залежно від особливостей конкретної справи.

Стороною обвинувачення було доведено наявність обґрунтованого обвинувачення у вчиненні ОСОБА_4 , кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.185, ч3.ст.186 КК України.

Враховуючи те, що ОСОБА_4 , обвинувачується у вчиненні тяжкого, умисного корисливого кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі строком від чотирьох до восьми років, не працевлаштований, отже, не має постійного джерела доходу, стійких соціальних зв`язків. Крім того, ОСОБА_4 , вчинив даний злочин перебуваючи під цілодобовим домашнім арештом і тому ухвалою слідчого судді від 20.05.2021 року обвинуваченому було змінено запобіжний захід та застосовано запобіжний захід-утримання під вартою. Вказане свідчить про те, що обвинувачений на шлях виправлення не став та продовжує злочинну діяльність, та є достатні підстави вважати, що ОСОБА_4 , може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, з метою ухилення від покарання за вчинений злочин, чим буде перешкоджати кримінальному провадженню, може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Таким чином, існують ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме обвинувачений може: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Обраний відносно обвинуваченого запобіжний захід з урахуванням його тривалості у співвідношенні із тяжкістю обвинувачення на даний час не виходить за межі розумного строку.

Окрім наявної обґрунтованої підозри, застосований запобіжний захід відповідає характеру та тяжкості діяння, яке інкримінується обвинуваченому, зокрема, не надає можливості перешкоджання інтересам правосуддя шляхом ухилення обвинуваченого від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки джерела доходу не має.

Наявні наведені ризики є дійсними та триваючими, і вони виключають на даний час можливість зміни міри запобіжного заходу щодо обвинуваченого ОСОБА_4 , на більш м`який.

Також, обвинувачений ніде не працює та не навчається, суспільно-корисною працею не займається, постійного та законного джерела доходу немає, проживає з бабусею пенсіонеркою, за місцем проживання характеризується негативно, зловживає спиртними напоями, а тому, на думку суду, вказане свідчить про наявність вкрай високого ризику можливості вчинення інших аналогічних корисливих злочинів.

Крім того, суд зазначає, що при вирішенні питання про продовження строку запобіжного заходу дається оцінка сукупності обставин, які можуть свідчити про існування чи відсутність ризиків (можливості) вчинення дій, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України, а не факту їх конкретного вчинення.

Таким чином, суд вважає, що ризики, передбачені п.п.1, 5 ч.1 ст. 177 КПК України є реальними та дійсними, зі спливом часу не зникли і не зменшились.

Незважаючи на те, що ОСОБА_4 має зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання- АДРЕСА_2 , встановлені судом ризики є надзвичайно високими, що в сукупності з тяжкістю можливого покарання, яке відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків,

свідчать про недостатність застосування іншого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, адже більш м`який запобіжний захід, не здатний забезпечити виконання ОСОБА_4 , процесуальних обов`язків, а також запобігти ризикам, визначених у ч.1 ст. 177 КПК України.

Таким чином, з урахуванням вимог ст. 331 КПК України, виходячи з положень ст.ст. 177, 183, 194 КПК України, суд вважає необхідним клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 , раніше обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити, оскільки вважає, що саме такий запобіжний захід є обґрунтованим, відповідає особі обвинуваченого, характеру та тяжкості діяння, яке йому інкримінують, не надає можливості перешкоджання інтересам правосуддя, зокрема, ухиленню обвинуваченого від суду, вчиненню нового кримінального правопорушення, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, ризики чого є реальними та дійсними, з часом не зменшились та не змінились. Обрання більш м`якого запобіжного заходу, не пов`язаного із триманням під вартою, не забезпечить належної поведінки обвинуваченого в процесі розгляду кримінального провадження в суді. До того ж обставин, які б свідчили про те, що необхідність у раніше обраному обвинуваченому запобіжному заході у виді тримання під вартою відпала, судом не встановлено.

Крім того, обвинуваченому раніше одночасно із продовженням строку запобіжного заходу у виді триманні під вартою було визначено запобіжний захід у виді застави в межах 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 45 400 грн., яка може бути внесена як самим обвинуваченим такі і іншою фізичною або юридичною особою.

Отже, для досягнення мети застосування запобіжного заходу, яка вказана у ст. 177 КПК України, тобто забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків, а також запобігання ризикам, визначених у ч.1 вказаної статті, відносно обвинуваченого слід продовжити обраний під час досудового розслідування запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів з одночасно визначеним раніше запобіжним заходом у виді застави в межах 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 45 400 грн., яка може бути внесена як самим обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 182, 193-196, 369-372, 392 КПК України, суд

У Х В А Л И В :

Клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою задовольнити.

Продовжити термін дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на строк шістдесят днів, тобто з 22 липня 2021 року по 20 вересня 2021 року.

Строк дії ухвали суду про продовження строку терміну запобіжного заходу становить до 21 вересня 2021 року.

Одночасно для забезпечення виконання ОСОБА_4 , обов`язків, визначених КПК України, визначити йому запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 45 400 (сорок п`ять тисяч чотириста) гривень, яка може бути внесена як самим обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок ТУ ДСАУкраїни в Житомирській області № UA 0000277 в ДКСУ в м. Київ, , МФО 820172.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 наступні обов`язки:

- прибувати за викликом до суду, не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити по 21 вересня 2021 року.

Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово прокурора Новоград-Волинської окружної прокуратури.

У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Баранівський районний суд Житомирської області протягом семи днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя: ОСОБА_1