гСправа № 358/207/21 Провадження № 1-кс/358/137/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 червня 2021 року м. Богуслав

Слідчий суддя Богуславського районного суду Київської області ОСОБА_1 , розглянувши скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність слідчого слідчого відділу Обухівського районного управління поліції ГУ НП в Київській області, яка полягає у ненаданні витягу з ЄРДР та пам`ятки потерпілого, -

В С Т А Н О В И В:

02 червня 2021 року до слідчого судді Богуславського районного суду Київської області надійшла скарга ОСОБА_2 , в якій скаржник просить суд: визнати бездіяльність слідчого слідчого відділу Обухівського районного управління поліції ГУ НП в Київській області та зобов`язати слідчого слідчого відділу Обухівського районного управління поліції ГУ НП в Київській області виконати вимоги ст. 214 КПК України та вручити йому, як потерпілому що подав заяву про кримінальне правопорушення, витяг з ЄРДР та пам`ятку потерпілого.

Свою скаргу обґрунтовує тим, що під час розгляду скарги на бездіяльність слідчого, яка полягала у невиконанні ухвали слідчого судді у справі №358/207/21 провадження №1- кс/358/112/21 було встановлено, що витяг з ЄРДР та пам`ятка потерпілого у кримінальному провадженні №0000243 від 31.03.2021 року за заявою ОСОБА_2 від 23.02.2021 року про вчинене щодо нього кримінального правопорушення, станом на 24.05.2021 року не вручені. Але і на час звернення з даною скаргою, тобто станом на 02.06.2021 року витяг з ЄРДР та пам`ятка потерпілого йому також не вручені, що стало підставою для звернення ним до слідчого судді.

Дослідивши скаргу, слідчий суддя встановив наступне.

Згідно з положеннями ст. 24 КПК України, які узгоджуються з приписами ст. 55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому КПК України.

Підстави та порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача та прокурора під час досудового розслідування врегульовано главою 26 КПК України.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Відповідно до п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, та у випадку, передбаченому статтею 247 цього Кодексу, - голова чи за його визначенням інший суддя відповідного апеляційного суду.

Відповідно до ч. 3 ст. 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Відповідно до ст. 306 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - слідчим суддею Вищого антикорупційного суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318-380 цього Кодексу, з урахуванням положень цієї глави.

Зі змісту положень норм статей глави 26 розділу ІІІ КПК України випливає, що територіальну підсудність скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора не визначено.

Однак, відповідно до норм КПК України заяви, скарги під час досудового розслідування розглядає слідчий суддя місцевого суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування. Таким чином, з урахуванням положень ч. 6 ст. 9 КПК України зазначене правило слід застосовувати і до розгляду скарг та клопотань, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом (лист Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ за № 223-558/0/4-13 від 05.04.2013 року).

З урахуванням наведеного територіальна підсудність повинна визначатись за місцем знаходження (реєстрації) відповідного державного органу, який є юридичною особою (лист Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ за № 223-558/0/4-13 від 05.04.2013 року). Зазначені висновки викладено і в п. 3 Постанови Пленуму ВСУ № 6 від 04.06.2010 року, відповідно до якого, місцем розташування органу або роботи посадової особи слід вважати юридичну адресу такого органу.

Згідно з положеннями ст. 38 КПК України, органами досудового розслідування є органи, що здійснюють дізнання і досудове слідство, в тому числі, слідчі підрозділи органів Національної поліції.

Законом України від 22 березня 2018 року № 8151 «Про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України щодо уточнення окремих положень» внесено до КПК України наступні зміни: клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого загального суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування (ч. 2 ст. 132 КПК України); клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу подається до місцевого загального суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування (ч. 1 ст. 184 КПК України); обшук проводиться на підставі ухвали слідчого судді місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування (ч. 2 ст. 234 КПК України).

У листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Щодо окремих питань здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю в кримінальному провадженні» (вих. № 223-1650/0/4-16 від 16 червня 2016 року), роз`яснено, що відповідно до ч. 2 ст. 132 КПК України усі клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, у тому числі запобіжних заходів (ч. 2 ст. 131 КПК України), подаються до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, що здійснює відповідне розслідування.

Згідно із Законом України «Про внесення зміни до Закону України «Про судоустрій і статус суддів», щодо територіальної юрисдикції місцевих судів на території України до прийняття закону щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів» від 03 листопада 2020 року, № 950-IX, який набрав чинності 10 грудня 2020 року, Розділ XII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» доповнено пунктом 3-1 такого змісту: «3-1. До набрання чинності законом України, щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів» від 17 липня 2020 року № 807-IX, але не пізніше 01 січня 2022 року».

Відповідно до листа Голови Касаційного кримінального суду у складі Верховного суду №176/0/158-21 від 16.03.2021 року, для визначення того, до якого місцевого суду може бути подано клопотання в межах строку досудового розслідування, ключове значення мають дві підстави: 1) територіальна юрисдикція місцевого суду; 2) знаходження органу досудового розслідування в межах відповідної територіальної юрисдикції місцевого суду. Під час визначення територіальної підсудності відповідного органу досудового розслідування Національної поліції потрібно керуватися вимогами кримінального процесуального законодавства та відповідними положеннями законодавства, яке визначає правовий статус та структуру правоохоронного органу, до складу якого мають входити відповідні органи (підрозділи) досудового розслідування. У випадку не створення в територіальному (відокремленому) підрозділі (управлінні/відділі/відділенні поліції) Національної поліції відповідного (відокремленого) органу досудового розслідування (слідчого управління/відділу/відділення) слідчі Національної поліції мають звертатися не до тих місцевих судів у межах територіальної юрисдикції яких розташовані службові приміщення Національної поліції в адміністративних будівлях, а до тих місцевих судів у межах територіальної юрисдикції яких розташовані територіальні підрозділи Національної поліції, в яких створені відповідні (відокремлені) органи досудового розслідування.

Як вбачається зі змісту скарги, ОСОБА_2 оскаржує бездіяльність слідчого слідчого відділу Обухівського районного управління поліції ГУ НП в Київській області, що знаходиться за адресою: вул. Київська, 22, м. Обухів, Київської області, 08700, тобто поза межами територіальної юрисдикції слідчого судді Богуславського районного суду Київської області.

Згідно правил п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо скарга не підлягає розгляду в цьому суді, а тому вказана процесуальна норма є підставою для повернення скарги заявнику.

Беручи до уваги викладене, слідчий суддя приходить висновку, що скаргу ОСОБА_2 щодо бездіяльності слідчого слідчого відділу Обухівського районного управління поліції ГУ НП в Київській області слід повернути скаржнику, що не позбавляє останнього права звернення до відповідного слідчого судді, в межах територіальної підсудності якого знаходиться орган досудового розслідування.

На підставі викладеного та керуючись статтями 3, 7, 9, 21, 26, 303-307, 309, 372, 392 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність слідчого слідчого відділу Обухівського районного управління поліції ГУ НП в Київській області, яка полягає у ненаданні витягу з ЄРДР та пам`ятки потерпілого повернути особі, яка її подала.

Копію ухвали про повернення скарги невідкладно надіслати особі, яка її подала, разом із поданою скаргою.

Повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом з дотриманням правил підсудності.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1