Справа № 363/2891/16-к
Провадження №1-кп/367/4/2021
УХВАЛА
Іменем України
16 лютого 2021 року Ірпінський міський суд Київської області у складі:
Головуючого судді: ОСОБА_1 ,
суддів: ОСОБА_2 ,
ОСОБА_3 ,
при секретарі: ОСОБА_4 ,
за участю прокурора ОСОБА_5 ,
захисника ОСОБА_6 ,
обвинуваченого ОСОБА_7 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань суду кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні злочину, передбаченого п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України, суд,-
ВСТАНОВИВ:
В провадженні Ірпінського міського суду Київської області перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні злочину, передбаченого п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України.
В судовому засіданні захисник ОСОБА_6 заявила письмовий відвід колегії суддів. Свою заяву мотивує тим, що існують обставини, які викликають сумнів у неупередженості колегії суддів, у складі головуючого судді ОСОБА_1 та суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_2 .. Так, в заяві захисник зазначив, що 21.01.2021 року в судовому засіданні суд, безпідставно задовольнив клопотання прокурора про допит експерта, щодо задоволення якого сторона захисту заперечувала. Прийняття такого рішення колегією суддів, на думку захисника, викликає сумніви у їх неупередженості. Крім того, захисник вказує, що під час розгляду даного кримінального провадження судом неодноразово продовжується строк тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_7 та кожного разу за клопотаннями прокурора ідентичного змісту. Зазначила, що ухвали суду від 02.03.2020р, 24.04.2020р., 29.05.2020р., 30.06.2020р., 11.08.2020р., 23.09.2020р., 05.11.2020р., 24.12.2020р. про продовження строку тримання під вартою є ідентичними за своїми мотивувальними частинами. Таким чином, вважала, що дані ухвали суду викликають сумнів в об`єктивності суду та його неупередженості.
Обвинувачений в судовому засіданні підтримав заявлений його захисником відвід колегії суддів.
Прокурор в судовому засіданні заперечував щодо задоволення відводу, оскільки підстави передбачені законом для його задоволення відсутні.
Суд, заслухавши заяву про відвід, думки учасників провадження, вважає заяву про відвід такою, що не підлягає до задоволення, з наступних підстав.
Судом встановлено, що кримінальне провадження № 363/2891/16-к знаходиться в провадженні колегії суддів Ірпінського міського суду Київської області у складі головуючого судді ОСОБА_1 та суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та знаходиться на стадії судового розгляду.
Відповідно до ст. 75 КПК України, слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи. У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.
Згідно з ст. 80 КПК України, за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, представник персоналу органу пробації, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід. За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні. Заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження.
Судом встановлено, що в судовому засіданні 21.01.2021 року, обвинувачений ОСОБА_7 відмовився від надання суду показів, скориставшись ст. 63 Конституції України. Після чого, прокурором було заявлено суду клопотання про допит експерта, який під час досудового слідства проводив судово-медичну експертизу № 61тр. від. 01.06.2016 року. Так, суд, заслухавши думки захисника, яка заперечувала щодо задоволення даного клопотання прокурора, оскільки вважала його необґрунтованим, обвинуваченого, який підтримав думки свого захисника, порадившись на місці ухвалив задовольнити клопотання прокурора про допит експерта, змінити порядок дослідження доказів та допитати експерта, після чого було оголошено перерву для виклику експерта.
Також, судом встановлено, що строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою, застосований до обвинуваченого ОСОБА_7 неодноразово продовжувався за клопотаннями прокурора, як це передбачено чинним КПК України, зокрема статтею 331 КПК України.
Статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950 р., ратифікованою Верховною Радою України (Закон України від 17.07.97 р. № 475/97-ВР), закріплені основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її цивільного позову в національному суді, серед яких - розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
В п. 66 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Бочан проти України» (Заява № 7577/02) від 03.05.2007 р. суд нагадує, що: «безсторонність, в сенсі п. 1 статті 6, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі.»
Як зауважував Європейський суд з прав людини, суддя є безсторонній, поки зворотне не буде доведено (справа Ле Конт, Ван Левен і Де Мейер проти Бельгії, останній абзац п.58).
Об`єктивні обставини, підтверджені належними та допустимими доказами, з якими положення ст. 75 КПК України пов`язують можливість задоволення відводу захисником у заяві не наведені.
Колегія суддів зазначає, що викладені у заяві про відвід колегії суддів, доводи та обставини зводяться до незгоди захисника з процесуальними рішеннями суду, прийнятими у кримінальному провадженні № 363/2891/16-к.
Крім того, визначаючись щодо наявності підстав для відводу колегії суддів, судом враховується, що згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини наявність безсторонності має визначатись, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв.
Так, Європейський суд з прав людини у своїй практиці виділяє наступні критерії оцінки неупередженості: 1) суб`єктивний - беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі; 2) об`єктивний - визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.
Не дивлячись на те, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередження чи схильності, її відсутність чи, навпаки, наявність може бути перевірена різними способами відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції. У даному контексті можна провести розмежування між суб`єктивним підходом, що відображає особисті переконання конкретного судді з конкретної справи, і об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-який сумнів з цього приводу (рішення Європейського суду з прав людини у справах П`єрсак проти Бельгії, Кіпріану проти Кіпру, Грівз проти Сполученого Королівства).
Суб`єктивний критерій полягає у з`ясуванні особистих переконань конкретного судді у певній справі. Оскільки доказів протилежного не надано, то по суб`єктивному критерію особиста безсторонність судді презюмується.
Щодо об`єктивного критерію оцінки неупередженості, то необхідно визначити, поза межами особистої поведінки судді, чи немає підтверджених фактів, які могли б спричинити сумніви щодо неупередженості судді. При вирішенні питання про те, чи існують обґрунтовані причини вважати, що цих вимог не було дотримано, точка зору сторони є важливою, але не є вирішальною. Вирішальним є те, чи таке побоювання може бути об`єктивно виправданим (рішення Європейського суду з прав людини у справі Клейн та інші проти Нідерландів).
Таким чином, не може бути підставою для відводу судді заява, яка містить лише припущення про існування обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді, не підтверджених жодними належними і допустимими доказами.
Аналогічна правова позиція висловлена Великою Палатою Верховного Суду, зокрема, в ухвалах від 10 травня 2018 року (справа №800/592/17) та від 1 жовтня 2018 року (справа №9901/673/18).
Також, згідно з роз`ясненнями, які містяться в пункті 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 «Про незалежність судової влади» від 13 червня 2007 року, процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом, відповідно, незгода сторони з винесеним суддею судовим рішенням, а так само прийняття суддею процесуальних рішень, не може бути підставою для відводу судді, а має наслідком право сторони на апеляційне та касаційне оскарження судового рішення.
За таких обставин, суд дійшов висновку, що наведені захисником підстави - сумнів у неупередженості, для відводу колегії суддів у кримінальному провадженні № 363/2891/16-к є надуманими та такі, що не знайшли свого підтвердження, оскільки процесуальні рішення прийняті судом в кримінальних провадженнях при їх розгляді можуть бути оскаржені в спосіб встановлений законом та не можуть бути підставами для відводу/самовідводу судді, інших підстав для задоволення відводу, судом не встановлено.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 75-82, 331, 356, 369-372, 376 КПК України,-
ПОСТАНОВИВ:
Заяву адвоката ОСОБА_6 про відвід колегії суддів у складі головуючого судді ОСОБА_1 та суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_2 у кримінальному провадженні № 363/2891/16-к - залишити без задоволення.
Повний текст ухвали був складений, в межах строків, визначених ч. 2 ст. 376 КПК України та проголошено 22 лютого 2021 року.
Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Судді: ОСОБА_1

ОСОБА_2

ОСОБА_3