Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 11-кп/4809/375/21 Головуючий у суді І-ї інстанції ОСОБА_1
Доповідач в колегії апеляційного суду ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
про повернення апеляційної скарги

08.04.2021 року. Колегія суддів судової палати у кримінальних справах Кропивницького апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 ОСОБА_4 ,

за участі секретаря ОСОБА_5 ,

прокурора ОСОБА_6 ,

захисника-адвоката ОСОБА_7 ,

засудженого ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Кропивницькому Кіровоградської області клопотання засудженого ОСОБА_8 про поновлення строку апеляційного оскарження вироку Кіровського районного суду м. Кіровограда від 17 червня 2020 року, -

ВСТАНОВИЛА:

Вироком Кіровського районного суду м. Кіровограда від 17 червня 2020 року, ОСОБА_8 . визнано винуватим у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 2 ст. 15, ч. 2 185, ч. 2 ст. 185, ч. 3 ст. 185, ч. 2 ст. 186 КК України, та призначено карання:
за ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 185 КК України у виді позбавлення волі на строк 2 роки;
за ч. 2 ст. 185 КК України у виді позбавлення волі на строк 3 роки;
за ч. 3 ст. 185 КК України у виді позбавлення волі на строк 3 роки 6 місяців;
за ч. 2 ст. 186 КК України у виді позбавлення волі на строк 4 роки.
На підставі ч. 1 ст. 70 КК України за сукупністю злочинів, шляхом поглинання менш суворого покарання більш суворим, призначено ОСОБА_8 покарання у виді позбавлення волі на строк 4 роки.
Відповідно до ч. 4 ст. 70 КК України за сукупністю вироків шляхом поглинання менш суворого покарання за даним вироком більш суворим покаранням за вироком Ленінського районного суду м. Кіровограда від 27.03.2020 за ч. 2 ст. 186 КК України остаточно призначено ОСОБА_8 покарання у виді позбавлення волі на строк 4 роки 2 місяці.
Стягнуто з ОСОБА_8 на користь ОСОБА_9 2683 грн. 33 коп. в рахунок відшкодування завданої матеріальної шкоди.
Вирішено питання судових витрат та речових доказів.
Не погоджуючись із вказаним рішенням суду першої інстанції засуджений ОСОБА_8 подав апеляційну скаргу у якій просить змінити вирок місцевого суду в частині зарахування строку попереднього ув`язнення у строк відбуття покарання відповідно до ч. 5 ст. 72 КК України та клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження вироку Кіровського районного суду м. Кіровограда від 17 червня 2020 року.

Обгрунтовує клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження вироку місцевого суду тим, що пропустив строк на апеляційне оскарження у зв`язку із юридичною неграмотністю.
Зокрема вказує, що справа розглядалася в порядку ст. 349 КПК України, тому він думав що не може оскаржувати вирок суду.
Заслухавши суддю-доповідача, доводи засудженого та його захисника на підтримку клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, думку прокурора, який просив відмовити у задоволенні клопотання, перевіривши доводи заявленого клопотання,матеріали кримінального провадження в частині поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інтонації, колегія суддів вважає, що клопотання задоволенню не підлягає з наступних підстав.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 395 КПК України апеляційна скарга на вирок подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Згідно із п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК України апеляційна скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку апеляційного оскарження і особа, яка її подала не порушує питання про поновлення цього строку або суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Частиною 1 статті 117 КПК України передбачено, що строк виконання процесуальних дій поновлюється лише у тому випадку, якщо його пропущено з поважних причин.

Отже, в ініційованому учасником кримінального провадження клопотанні про поновлення процесуального строку має бути наведено причини, через які цей строк пропущено.

Під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали можливість своєчасного звернення до суду у вищезазначений законом строк.

Зокрема, при вирішенні питання про поновлення пропущеного строку, до уваги мають братися: тривалість самого процесуального строку; час, який минув з дати завершення процесуального строку; наявність чи відсутність обставин, які об`єктивно перешкоджали особі реалізувати своє право (повноваження) в межах визначеного процесуального строку; поведінку особи, яка звертається з відповідним клопотанням, зокрема, чи вживала особа розумних заходів для того, щоб реалізувати своє право (повноваження) у межах процесуального строку та якнайшвидше після його закінчення (у разі наявності поважних причин його пропуску).
Проте, поважних причин поновлення строку апеляційного оскарження вироку місцевого суду, в апеляційній скарзі засудженого ОСОБА_8 не наведено.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 29 жовтня 2010 року у справі «Устименко проти України» суд зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване п. 1 ст. 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін.

Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами.

Необґрунтоване поновлення строку оскарження остаточного рішення по справі зі спливом значного періоду часу без обґрунтованих підстав порушує принцип правової визначеності, і як наслідок тягне порушення ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Як вбачається з матеріалів кримінального провадження, ОСОБА_10 , 17 червня 2020 року, був присутній у судовому засіданні під час проголошення вироку місцевим судом (т.3 арк.к.п.65-172).

Копію вироку ОСОБА_10 отримав 17 червня 2020 року, що підтверджується його розпискою (т.3 арк.к.п.173).

У вироку визначений порядок та строк його оскарження.

Вирок набрав законної сили 20 липня 2020 року (т. 3 арк.к.п.174).

Засуджений ОСОБА_10 будучи обізнаним про порядок та строк оскарження вироку суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу 9 березня 2021 року, тобто з пропуском строку на апеляційне оскарження передбаченим п. 1 ч. 2 ст. 395 КПК України.
При цьому, захист інтересів засудженого, представляв захисник-адвокат ОСОБА_7 , який також був присутнім під час проголошення вироку суду 17 червня 2020 року.

Отже сторона захисту мала можливість оскаржити вирок місцевого суду у строк визначений п. 1 ч. 2 ст. 395 КПК України.

Враховуючи, що викладені у клопотанні засудженого ОСОБА_8 причини пропуску строку на апеляційне оскарження вироку Кіровського районного суду м. Кіровограда від 17 червня 2020 року, не є об`єктивно непереборними, колегія суддів не вважає їх поважними.

Разом з тим, колегія суддів зауважує, що засуджений ОСОБА_10 під час виконання вироку може звернутися з клопотанням про застосування Закону України «Про внесення змін до Кримінального кодексу України щодо удосконалення порядку зарахування судом строку попереднього ув`язнення у строк покарання»№ 838-УІІІ від 26 листопада 2015 року, яке має вирішуватись відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 539 КПК України місцевим судом, в межах територіальної юрисдикції якого виконується вирок.
За таких обставин, оскільки апеляційна скарга ОСОБА_8 подана з пропуском строку на апеляційне оскарження, і підстави для поновлення пропущеного строку відсутні, відповідно до вимог п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК України, апеляційну скаргу слід повернути особі, яка її подала з усіма доданими до неї матеріалами.

Керуючись п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Відмовити засудженому ОСОБА_8 у поновленні строку на апеляційне оскарження вироку Кіровського районного суду м. Кіровограда від 17 червня 2020 року.

Копію ухвали разом з апеляційною скаргою та доданими до неї матеріалами повернути засудженому ОСОБА_8 .

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду, безпосередньо до суду касаційної інстанції, протягом трьох місяців з моменту її проголошення.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4