Справа № 401/2294/20;
Провдження № 1-в/401/27/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
25 березня 2021 року м .Світловодськ
ВСТАНОВИВ:
У судове засідання сторони не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.
Прокурор надав заяву про розгляд заяви без його участі, не заперечив проти скасування арешту.
Адвокат ОСОБА_4 надав заяву про розгляд заяви без його участі, просив скасувати арешт майна, у зв`язку із закриттям кримінального провадження.
Відповідно до ч. 5 ст. 539 КПК України неприбуття в судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про місце та час розгляду клопотання (подання), не перешкоджає проведенню судового розгляду, крім випадків, коли їх участь визнана судом обов`язковою або особа повідомила про поважні причини неприбуття.
Суд дослідивши матеріали клопотання, дійшов такого висновку.
Ухвалою Кропивницького апеляційного суду від 10.03.2021 року ухвала від 03.02.2021 року залишена без змін.
Згідно з ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Відповідно до п.14 ч.1 ст. 537 КПК України під час виконання вироків суд має право вирішувати інші питання про всякого роду сумніви і протиріччя, що виникають при виконанні вироку.
Згідно з ч.1 ст. 539 КПК України питання, які виникають під час та після виконання вироку вирішуються судом за клопотанням (поданням) прокурора, засудженого, його захисника, законного представника, органу або установи виконання покарань, а також інших осіб, установ або органів, у випадках, встановлених законом.
Відповідно до ст. 539 ч. 2 п. 4КПК України, клопотання (подання) про вирішення питання, пов`язаного із виконанням вироку, подається до суду, який ухвалив вирок, - у разі необхідності вирішення питань, передбачених пунктом 14 частини 1статті 537 КПК України.
Разом з тим, постановою Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №5 від 03.06.2016 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» від 03.06.2016 р., передбачено, що за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статтями174, 539 КПК України, до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.
Частиною 1 ст. 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.
Як зазначено в статті 174 частина 1 підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту на майно.
Суд скасовує арешт майна, у випадках виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно підлягає спеціальній конфіскації, не призначення судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові.
Як вбачається з положень зазначеної частини 1статті 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою суду, якщо заявник доведе, що в подальшому відпала потреба в застосуванні арешту майна або його накладено необґрунтовано.
Згідно ст. 41 Конституції України ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право власності є непорушним. Кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Обмеження права користування, володіння чи розпорядження власністю може бути лише обмежене Законом і має бути виправданим для кожного випадку окремо.
За таких обставин, суд приходить до висновку, що в подальшому застосуванні арешту на майно відпала потреба, а тому подане адвокатом ОСОБА_4 діючого в інтересах ОСОБА_3 клопотання про скасування арешту майна підлягає задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст.174, 369-372, 537,539 КПК України, -
Клопотання ОСОБА_3 , який діє через захисника ОСОБА_4 , задовольнити.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Кропивницького апеляційного суду через Світловодський міськрайонний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом семи днів з дня її проголошення.

Суддя Світловодського міськрайонного суду
Кіровоградської області ОСОБА_1
25.03.21