Справа № 577/2816/21
Провадження № 1-кс/577/947/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
"22" червня 2021 р. м. Конотоп

Конотопський міськрайонний суд Сумської області в складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участі секретаря ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Конотопі Сумської області клопотання дізнавача сектору дізнання Конотопського РВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 про надання тимчасового доступу до документів, які містять охоронювану законом таємницю, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000312 від 14 травня 2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України,-

В С Т А Н О В И В :

Дізнавач СД Конотопського РВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 звернулася до суду з клопотанням, яке погоджено з прокурором ОСОБА_4 , та прохає надати дозвіл на тимчасовий доступ до документів (шляхом отримання копії) до документів оператора телекомунікаційного зв`язку АТ « ІНФОРМАЦІЯ_1 », що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , з можливістю фактичного отримання інформації за адресою: АДРЕСА_2 , містить відомості про абонентський номер НОМЕР_1 із зазначенням адрес розташування та номерів базових станцій, типу з`єднання абонента: вхідні та вихідні дзвінки, дата, час та тривалість з`єднань абонента у період часу з 13.05.2021 по 15.05.2021.
За наявності документації про укладання угоди (договору) надати копії відповідних документів.
Своє клопотання обґрунтовує тим, що 14.05.2021 близько 16.30 год. на мобільний телефон ОСОБА_5 ( НОМЕР_2 ) надійшов дзвінок з телефону за номером НОМЕР_1 . Слухавку підняв син потерпілої ОСОБА_6 . Так, невідомий, який телефонував з номеру НОМЕР_1 , представився працівником АТ « ІНФОРМАЦІЯ_2 », та, водночас, повідомив, що наразі проводиться оновлення системи роботи банку, що також передбачає оновлення банківської карти його матері ОСОБА_5 . Для забезпечення завершення даної процедури ОСОБА_6 мав повідомити невідомому чоловіку декілька кодів, що мали надіти на мобільний телефон його матері. Будучи введеним в оману ОСОБА_6 виконав прохання зловмисника після чого на телефон ОСОБА_5 надійшло два sms-повідомлення, про те, що з банківської карти АТ « ІНФОРМАЦІЯ_2 » останньої (№ НОМЕР_3 ) списано грошові кошти у розмірі 18402 грн. двома платежами: 16 666 грн. та 1 736 грн. відповідно.
Враховуючи вищевказані обставини вчинення кримінального правопорушення, у органа досудового розслідування виникла необхідність в отриманні тимчасового доступу до документів оператора телекомунікаційного зв`язку АТ « ІНФОРМАЦІЯ_1 », що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , з можливістю фактичного отримання інформації за адресою: АДРЕСА_2 , що містить відомості про абонентський номер НОМЕР_1 із зазначенням адрес розташування та номерів базових станцій, типу з`єднання абонента: вхідні та вихідні дзвінки, дата, час та тривалість з`єднань абонента у період часу з 13.05.2021 по 15.05.2021.
Іншими способами довести вказані обставини неможливо.
У судове засідання дізнавач СД Конотопського ВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 не з`явилася, надала заяву про розгляд клопотання без її участі, клопотання підтримує та просить його задовольнити.
Представник АТ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду клопотання був повідомлений належним чином, про причини неявки не повідомив.
Згідно вимог ч.4 ст.107 КПК України вказане клопотання розглядається без застосування технічних засобів фіксування.
Слідчий суддя, дослідивши додані до клопотання матеріали та проаналізувавши докази на обґрунтування клопотання у їх сукупності, приходить до висновку, що клопотання підлягає частковому задоволенню.
Відповідно до положень ст. 159-163 КПК України за клопотанням сторони кримінального провадження надається тимчасовий доступ до речей і документів для ознайомлення з ними та їх вилучення (виїмки).
За змістом ч.5 ст.163 КПК України, слідчий суддя, суд постановляє ухвалу про надання тимчасового доступу до речей і документів, якщо сторона кримінального провадження у своєму клопотанні доведе наявність достатніх підстав вважати, що ці речі або документи: 1) перебувають або можуть перебувати у володінні відповідної фізичної або юридичної особи; 2) самі по собі або в сукупності з іншими речами і документами кримінального провадження, у зв`язку з яким подається клопотання, мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні; 3) не становлять собою або не включають речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю.
Відповідно до п.7) ч.1 ст. 162 КПК України до охоронюваної законом таємниці, яка міститься в речах і документах, належить інформація, яка знаходиться в операторів та провайдерів телекомунікацій, про зв`язок абонента, надання телекомунікаційних послуг, у тому числі отримання послуг, їх тривалості, змісту, маршрутів передавання тощо.
Згідно із ч.6 ст.163 КПК України слідчий суддя, суд постановляє ухвалу про надання тимчасового доступу до речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю, якщо сторона кримінального провадження, крім обставин, передбачених частиною п`ятою цієї статті, доведе можливість використання як доказів відомостей, що містяться в цих речах і документах, та неможливість іншими способами довести обставини, які передбачається довести за допомогою цих речей і документів.
Статтею 132 КПК України визначені загальні правила застосування заходів забезпечення кримінального провадження. Згідно ч.3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.
Згідно ч.5 ст. 132 КПК України під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.
З витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань вбачається наявність кримінального провадження, в рамках якого розглядається вказане клопотання. Так, 1 червня 2020 року за заявою потерпілого ОСОБА_7 внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000598 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України про те, що 27 травня 2020 року невстановлена особа у м. Київ на станції «Лівобережна» шахрайським шляхом під приводом здійснення телефонного дзвінка заволоділа мобільним телефоном після чого в подальшому через мобільні додатки банківських установ заволоділа грошовими коштами ОСОБА_7 спричинивши матеріальних збитків.
З витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань вбачається наявність кримінального провадження, в рамках якого розглядається вказане клопотання. Так, 14 травня 2021 року за заявою потерпілого ОСОБА_5 внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000312 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України про те, що 16 травня 2021 року невстановлена особа представившись працівником банку під приводом виконання налаштувань дізнавшись по мобільному телефону дані банківської картки АТ « ІНФОРМАЦІЯ_2 » ОСОБА_5 № НОМЕР_3 заволоділа з її рахунку грошовими коштами у сумі 18402 грн.
До клопотання додано протокол допиту потерпілої від 14.06.2021 та протокол додаткового допиту потерпілої від 18.05.2021 (а.с. 5-7).
Відповідно до ст.94 КПК слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.
У рішенні ЄСПЛ від 21.07.2011 по справі «Коробов проти України» Європейський суд з прав людини вказав, що при оцінці доказів Суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом», проте, така доведеність може випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростованих презумпцій факту
У справі «Ушаков проти України» (п. 78 рішення від 18.06.2015, заява № 10705/12) ЄСПЛ відзначив таке: «Суд при оцінці доказів керується критерієм «поза розумним сумнівом». Згідно з його усталеною практикою, така доведеність може випливати із сукупності ознак чи неспростованих презумцій стосовно фактів, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою».
З доданого скріншоту вбачається, що телефонний дзвінок з абонентського номера НОМЕР_1 надійшов 30 квітня 2021 року, що не охоплюється періодом вчинення проступку у даному кримінальному провадженні, оскільки за поясненнями потерпілої телефонний дзвінок вона отримала 14 травня 2021 року, а кошти перерахувала 16 травня 2021 року. Тобто дізнавачем не надано суду допустимих доказів надходження потерпілій телефонного дзвінка з номеру НОМЕР_1 на час вчинення шахрайських дій.
З огляду на викладене дізнавачем не доведено, що потреби досудового розслідування в конкретному вищевказаному кримінальному провадженні виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи про який йдеться у клопотанні, а тому в задоволенні клопотання слід відмовити.
Керуючись ст. ст. 132, 159-164, 166 КПК України, слідчий суддя, -
П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні клопотання інспектора СД Конотопського ВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 про надання тимчасового доступу до документів, які містять охоронювану законом таємницю, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000312 від 14 травня 2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України відмовити.
Ухвала не оскаржується.

Слідчий суддяОСОБА_1