Справа № 132/2426/21
Ухвала
Іменем України
28.07.2021р. місто КАЛИНІВКА

Слідчий суддя Калинівського районного суду Вінницької області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Калинівка Вінницької області клопотання старшого слідчого СВ ВП №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Калинівського відділу Хмільницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000239 від 24 липня 2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий СВ відділення поліції №1 Хмільницького районного відділу поліції ГУНП у Вінницькій області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 , за погодженням із прокурором Калинівського відділу Хмільницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_4 звернувся 26.07.2021р. до суду із клопотанням про арешт майна.

В обґрунтування своїх вимог зазначає, що 24.07.2021р. до ЧЧ відділення поліції № 1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області надійшло повідомлення від ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жит. АДРЕСА_1 про те, що невідомі особи проникли в будинок, що розташований за адресою: АДРЕСА_2 та викрали грошові кошти в сумі 1000 грн., чим спричинили майнової шкоди на вказану суму. Відомості про дане кримінальне правопорушення відповідно до вимог ст. 214 КПК України 24.07.2021р. внесені до Єдиного реєстру досудового розслідування за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України. В ході досудового розслідування встановлено, що чоловік потерпілої - ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , виявив ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , жит. АДРЕСА_3 , коли вона виходила із будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_2 та спочатку не зрозумів, що остання викрала з будинку грошові кошти. Після цього, потерпіла ОСОБА_5 перевірила наявність грошових коштів, які зберігались в будинку та виявила відсутність 1000 грн. двома купюрами номіналом по 500 грн. ОСОБА_5 спільно із ОСОБА_6 зрозуміли, що до крадіжки причетна ОСОБА_7 та відправились її шукати. Після встановлення місцезнаходження ОСОБА_7 , остання на вимогу потерпілої повернула їй грошові кошти в сумі 1000 грн. двома купюрами номіналом по 500 грн. В подальшому, потерпіла ОСОБА_5 добровільно видала старшому слідчому СВ відділення поліції № 1 Хмільницького районного відділу поліції ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_3 грошові кошти в сумі 1000 грн. двома купюрами по 500 грн. із серійними номерами УБ 8155232 та ФГ 9813105, які їй повернула ОСОБА_7 . Вказані грошові кошти було вилучено та упаковано в спецпакет НПУ № SUD1145744. 24.07.2021р. вказані грошові кошти було визнано речовими доказами у кримінальному проваджені №0000239 від 24.07.2021р. Грошові кошти в сумі 1000 грн. двома купюрами по 500 грн. із серійними номерами УБ 8155232 та ФГ 9813105, добровільно видані потерпілою є об`єктом вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тобто відповідно до постанови слідчого є речовими доказами. Відповідно до ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове позбавлення права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. Відповідно до ст.171 КПК України, підтвердженням права власності на майно, що належить арештувати, є відповідні документи або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження таким майном підозрюваним, потерпілим третіми особами. В даному випадку вказаними документом є протокол допиту потерпілої від 25.07.2021р. та заява потерпілої про видачу грошових коштів. Враховуючи вищевикладене, з метою збереження речових доказів, слідчий звернувся до суду з вказаним клопотанням.

Відповідно до ч.1 ст.172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участі слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Слідчий в судове засідання не з`явився, на адресу суду подав клопотання про розгляд справи у його відсутність на підставі наданих доказів, без технічної фіксації судового процесу.

Власника вказаного у клопотанні майна про час та місце розгляду клопотання повідомлено в передбаченому законом порядку. Неприбуття зазначеної особи, як і слідчого та прокурора, у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Згідно ч.4 ст.107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Дослідивши подане клопотання та додані до нього письмові документи, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що відділенням поліції №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області проводиться досудове розслідування по матеріалам кримінального провадження №0000239 від 24 липня 2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України.

Під час проведення досудового розслідування потерпілою ОСОБА_5 було добровільно видано грошові кошти сумі 1000 грн. двома купюрами по 500 грн. із серійними номерами УБ 8155232 та ФГ 9813105.

Дані речі відповідно до постанови слідчого відділення поліції №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 від 24.07.2021р. визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Згідно ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. …Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Частина 2 ст. 170 КПК України передбачає, що арешт майна допускається, окрім іншого, з метою забезпечення збереження речових доказів, при цьому вимогами згаданої статті визначено, що у такому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до положень ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Частина 5 ст. 171 КПК України визначає, що клопотання дізнавача, слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої ст. 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Таким чином, з урахуванням обставин зазначеного кримінального провадження, а також того, що майно, вилучене 24.07.2021р., цілком відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України, а відтак обґрунтовано має правовий статус речових доказів, з метою забезпечення їх збереження, на переконання слідчого судді, є всі правові підстави для накладання арешту на це майно.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.98,131,132,170,171,172,173,309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого відділення поліції №1 Хмільницького районного відділу поліції ГУНП у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Калинівського відділу Хмільницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000239 від 24 липня 2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України задовольнити.

Накласти арешт на добровільно видане 24.07.2021р. ОСОБА_5 майно, а саме грошові кошти сумі 1000грн. двома купюрами по 500 грн. із серійними номерами УБ 8155232 та ФГ 9813105.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, у провадженні якого перебуває кримінальне провадження №0000239 від 24 липня 2021 року.

Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, однак її оскарження не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя