Справа № 138/2207/21
Провадження №:1-кс/138/346/21
УХВАЛА
Іменем України

27 липня 2021 року м. Могилів-Подільський

Слідчий суддя Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність керівника Могилів-Подільської окружної прокуратури ОСОБА_4 , яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

ВСТАНОВИВ:
26.07.2021 до Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність керівника Могилів-Подільської окружної прокуратури ОСОБА_4 , яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Скарга мотивована тим, що 30.04.2021 ОСОБА_3 звернувся до Могилів-Подільської окружної прокуратури з заявою про внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про вчинення працівником податкової служби ОСОБА_5 злочину, передбаченого ст. 367 КК України в якій також просив закрити виконавче провадження про стягнення з нього боргу по єдиному внеску фізичної особи-підприємця на суму 26539,26 грн., як незаконне і злочинне.

Однак, 27.05.2021 скаржником було отримано лист від Могилів-Подільської окружної прокуратури з повідомленням про те, що йому відмовлено у внесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його заявою у зв`язку з тим, що заява не містить достатніх відомостей про кримінальне правопорушення та відомостей, які можуть свідчити про вчинення особою кримінального правопорушення.

Скаржник вважає, що його заява містить достатній виклад обставин, що свідчать про вчинення вказаною у заяві особою кримінального правопорушення за ч. 2 ст. 367 КК України, а тому вважає, що відомості за нею мали бути внесені до ЄРДР, що керівником Могилів-Подільської прокуратури здійснено не було, що і стало підставою для звернення ОСОБА_3 з даною скаргою.

За таких підстав ОСОБА_3 просить зобов`язати керівника Могилів-Подільської окружної прокуратури ОСОБА_4 внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості за його заявою від 30.04.2021.

В судове засідання скаржник ОСОБА_3 та керівник Могилів-Подільської окружної прокуратури ОСОБА_4 , не прибули, що, зважаючи на перебування скаржника за межами України та відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України не перешкоджає розгляду скарги.

Дослідивши скаргу та додані до неї документи, слідчий суддя приходить до такого висновку.

Як вбачається зі змісту скарги, 30.04.2021 ОСОБА_3 надіслав до Могилів-Подільської окружної прокуратури заяву про внесення відомостей до ЄРДР про кримінальне правопорушення, вчинене працівником податкової служби ОСОБА_5 за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Згідно з п. 2 Глави 2 Розділу І Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затверджено Наказом Генеральної прокуратури України від 06.04.2016 № 139, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого Кримінальним кодексом України.

Відповідно до вимог ч. 1 та п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України підставою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР є виявлення обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Тобто, підставами вважати заяви чи повідомлення саме про злочин, є наявність у таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Такими даними є посилання у повідомлені про злочин на фактичні обставини, що підтверджують наявність складу відповідного кримінального правопорушення.

Враховуючи приписи ч. 1 ст. 2, п. 10 ч. 1 ст. 3, ч. 1 та п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, можливо зробити висновок, що однією із обов`язкових умов для внесення відомостей до ЄРДР є повідомлення/виявлення діяння/бездіяльності, яке містить ознаки складу злочину, передбаченого особливою частиною Кримінального кодексу України. Внесення до ЄРДР короткого викладу обставин, які вказують на наявні в діянні/бездіяльності ознаки складу злочину, підтверджує обґрунтованість початку досудового розслідування.

Складом злочину визнається сукупність закріплених у кримінальному законі ознак, за наявності яких реально вчинене суспільно небезпечне діяння визнається злочином.

За традиційним підходом виділяють елементи складу злочину: об`єкт злочину визначає спрямованість суспільно небезпечних діянь, які порушують кримінально-охоронювані відносини; об`єктивна сторона злочину зовнішній вираз злочину, який має відображення у конкретному діянні (дії або бездіяльності); суб`єкт злочину фізична осудна особа, яка вчинила злочин у віці, з якого може наставати кримінальна відповідальність; суб`єктивна сторона характеризує злочин із внутрішнього боку через систему психічних процесів суб`єкта злочину, обов`язково має виражатися через вину психічне ставлення особи до вчинюваної дії чи бездіяльності та її наслідків, виражене у формі умислу або необережності.

Таким чином, до Єдиного реєстру досудових розслідувань, крім іншого, вноситься інформація про сукупність ознак, які свідчили б про вчинення того чи іншого злочину, і дали змогу кваліфікувати дії або бездіяльність, про яку йдеться в повідомлені про злочин, за відповідними статтями кримінального кодексу.

Як вбачається із матеріалів скарги, 30.04.2021 ОСОБА_3 звернувся до прокурора Могилів-Подільської окружної прокуратури з заявою про вчинення працівником податкової служби ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ст. 367 КК України. Заява мотивована тим, що 05.11.2019 відносно нього відкрито виконавче провадження про стягнення боргу по єдиному внеску як з фізичної-особи підприємця в розмірі 26539,26 грн. Однак, в заяві скаржник зазначає, що 20.09.2004 він не реєструвався як фізична особа-підприємець, а працівником податкової служби ОСОБА_6 не проведено перевірки його діяльності та не подано до суду заяви про примусове закриття його діяльності в зв`язку з неподанням ним звітності протягом року, а натомість йому було нараховано борг за несплату єдиного внеску та накладено штраф. При цьому ОСОБА_3 вважає, що вказані дії свідчать про неналежне виконання ОСОБА_7 своїх обов`язків, що свідчить про наявність в її діях складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України.

Відомості про наведене у заяві ОСОБА_3 кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань у строк встановлений КПК України не вносилися.

Частина перша ст. 367 Кримінального кодексу України передбачає кримінальну відповідальність за вчинення такого кримінального правопорушення як службова недбалість, тобто невиконання або неналежне виконання службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що завдало істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян, державним чи громадським інтересам абр інтересам окремих юридичних осіб.

З суб`єктивної сторони цей злочин характеризується злочинною самовпевненістю (службова особа передбачає, що внаслідок невиконання чи неналежного виконання нею своїх службових обов`язків правам і законним інтересам може бути завдано істотну шкоду, але легковажно розраховує на її відвернення) або злочинною недбалістю (службова особа не передбачає, що в результаті її поведінки може бути завдано істотну шкоду, хоча повинна була і могла це передбачити). Службова недбалість - це злочин, який може бути вчинений тільки з необережності.

Об`єктивна сторона службової недбалості включає в себе наявність наступних складових: 1) діяння у формі невиконання чи неналежного виконання службовою особою своїх службових обов`язків через недбале чи несумлінне ставлення до них (дія чи бездіяльність); 2) суспільно небезпечні наслідки у вигляді істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян, державним чи громадським інтересам, або інтересам окремих юридичних осіб (ч. 1 ст. 367 КК) або тяжких наслідків (ч. 2 ст. 367 КК); 3) причинний зв`язок між діянням (бездіяльністю) та наслідками.

Системний аналіз положень ст. 367 КК України дає підстави вважати, що відповідальність за цією нормою настає лише у випадку, якщо дії, невиконання чи неналежне виконання яких спричинило передбачені в зазначеній статті наслідки, входили у коло службових обов`язків цієї службової особи, або якщо обов`язок діяти відповідним чином юридично був включений (законом, указом, постановою, наказом, інструкцією тощо) до кола службових повноважень такої особи.

Згідно п. 3 ст.46 Закону України Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців (у редакції чинній станом на 20.09.2005 річний строк, як вказує скаржник неподання ним звітності) державна реєстрація припинення підприємницької діяльності фізичної особи-підприємця проводиться крім іншого у разі постановлення судового рішення про припинення підприємницької діяльності фізичної особи-підприємця. При цьому підставою для винесення рішення про припинення підприємницької діяльності фізичної особи-підприємця, зокрема, є неподання протягом року органам державної податкової служби податкових декларацій, документів фінансової звітності відповідно до закону.

Разом з тим, згідно з ч. 1 ст. 238 ГК України (у редакції чинні станом на 20.09.2005) за порушення встановлених законодавчими актами правил здійснення господарської діяльності до суб`єктів господарювання можуть бути застосовані уповноваженими органами державної влади або органами місцевого самоврядування адміністративно-господарські санкції, тобто заходи організаційно-правового або майнового характеру, спрямовані на припинення правопорушення суб`єкта господарювання та ліквідацію його наслідків.

Видом такої санкції зокрема є скасування державної реєстрації та ліквідація суб`єкта господарювання (ч. 1 ст. 239 ГК України).

Відповідно до ст. 247 ГК України у разі здійснення суб`єктом господарювання діяльності, що суперечить закону чи установчим документам, до нього може бути
застосовано адміністративно-господарську санкцію у вигляді скасування державної реєстрації цього суб`єкта та його ліквідації. Скасування державної реєстрації суб`єкта господарювання провадиться за рішенням суду, що є підставою для ліквідації даного

суб`єкта господарювання відповідно до статті 59 цього Кодексу.

З аналізу вказаних норм слідує, що у відповідного уповноваженого органу, за наявності визначених законом обставин, виникає право на застосування до суб`єкта господарювання санкцій, зокрема і звернення до суду з позовом про припинення підприємницької діяльності фізичної особи-підприємця, а не обов`язок вчинення такої дії.

В заяві ОСОБА_3 від 30.04.2021 йде мова про кримінальне правопорушення, передбачене ст. 367 КК України. Однак зі змісту вказаної заяви вбачається відсутність посилань на будь-які конкретні фактичні дані про невиконання або неналежне виконання працівником податкової служби ОСОБА_6 своїх службових обов`язків, а йде мова про те, що вказана особа не звернулась до суду з позовом про припинення підприємницької діяльності скаржника через рік після неподання ним звітності, що, як вказано вище, було правом уповноваженого органу, а не обов`язком працівника податкової служби.
Враховуючи викладене в сукупності, приходжу до висновку, що підстави для задоволення скарги щодо невнесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальне правопорушення за ст. 367 КК України відсутні.
Керуючись ст. 367 КК України, ст.ст. 214, 303, 369-372 КПК України слідчий суддя, -

УХВАЛИВ :
Відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність керівника Могилів-Подільської окружної прокуратури ОСОБА_4 , яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Копію ухвали не пізніше наступного робочого дня після її постановлення направити учасникам судового провадження.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Вінницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_1