Провадження №: 1-кс/755/2115/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"11" травня 2021 р. слідча суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , за участю сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_3 ,
захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,
підозрюваної ОСОБА_6 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваної ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Києва, громадянки України, з вищою освітою, неодруженої, непрацюючої, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0004672 від 08 серпня 2020 року, за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України,

в с т а н о в и л а :
слідчий СВ Дніпровського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_7 за погодженням з прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 звернувся до слідчої судді із зазначеним клопотанням.
Вимоги клопотання обґрунтовані тим, що в ОСОБА_6 у невстановлені досудовим розслідуванням час та місці виник злочинний умисел, спрямований на незаконне придбання та зберігання наркотичного засобу - метадону у великих розмірах з метою подальшого незаконного збуту невизначеному колу осіб на території міста Києва.

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на незаконне придбання та зберігання з метою збуту наркотичних засобів, ОСОБА_6 з метою вчинення умисного тяжкого злочину, пов`язаного з незаконним придбанням та зберіганням з метою збуту наркотичних засобів, у великих розмірах, у невстановлену дату, але не пізніше 21 вересня 2020 року у невстановлені час, місце та спосіб, незаконно придбала з метою збуту 28 поліетиленових пакетів, всередині яких містилася кристалоподібна речовиною світлого кольору, що містить в своєму складі наркотичний засіб - метадон у великих розмірах, масою 11,7283 г.

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на незаконне зберігання з метою збуту наркотичного засобу - метадону, ОСОБА_6 , у невстановлений досудовим розслідуванням час, перебуваючи за місцем свого проживання, а саме за адресою: АДРЕСА_1 , почала незаконно зберігати, з метою збуту, 28 заздалегідь розфасованих поліетиленових пакетів з кристалоподібною речовиною світлого кольору, що містить в своєму складі наркотичний засіб - метадон, а також 5 (п`ять) одноразових медичних шприців, що містять, на внутрішніх поверхнях, наркотичний засіб метадон, загальною масою 11,7283 г.

В подальшому 21 вересня 2020 року, згідно ухвали слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва, за участю двох запрошених понятих, було проведено санкціонований обшук за адресою проживання ОСОБА_6 , а саме за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого було виявлено та вилучено заздалегідь розфасовані 28 поліетиленових пакетів, всередині кожного з яких міститься кристалоподібна речовина світлого кольору та 5(п`ять) медичних шприців що містить в своєму складі наркотичний засіб - метадон у великих розмірах, загальною масою 11,7283 г., який ОСОБА_6 незаконно придбала та зберігала за місцем свого мешкання з метою подальшого незаконного збуту.

Згідно висновку експерта № СЕ-19/111-20/46357-МРВ від 30 вересня 2020 року:

1.Надані на дослідження кристалічні на дослідження речовини білого кольору (об`єкти 1,2) містять наркотичний засіб, обіг якого обмежено - метадон і фенадон).

Надані на дослідження кристалічні речовини білого кольору (об`єкти 3-33) містять наркотичний засіб, обіг якого обмежено - метадон (фенадон).

Загальна маса метадону (фенадону) в речовинах та нашаруваннях складає 11,7283 г.

У судовому засіданні прокурор заявлене клопотання підтримав у повному обсязі. Просив задовольнити, враховуючи те, що підозрювана ОСОБА_6 вчинила злочин, який за ступенем тяжкості відноситься до тяжких злочинів, за який законом передбачене покарання до 10 років позбавлення волі, тому існують ризики, а саме можливість її переховування від органів досудового розслідування та суду, впливу на свідків у кримінальному провадженні, перешкоджання проведення досудового розслідування іншим чином та вчинення інших кримінальних правопорушень.

Захисники ОСОБА_4 та ОСОБА_5 заперечували проти задоволення клопотання через необґрунтованість підозри. Крім того, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, а ризики, на які вказав прокурор, не доведені. Також вказали на те, що ОСОБА_6 страждає на численні хронічні захворювання, часто перебуває на стаціонарному лікуванні, на підтвердження чого надали відповідні документи. У зв`язку з цим вважають, що є підстави для обрання більш м`якого запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання.

Підозрювана ОСОБА_6 підтримала захисників у повному обсязі та просила обрати їй запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Слідча суддя, заслухавши думки сторін кримінального провадження, дослідивши надані матеріали, дійшла такого висновку.

За вказаним фактом 08 серпня 2020року відомості про вчинення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань та присвоєно № 0004672.
До матеріалів клопотання додані копії документів, якими слідча обґрунтовує доводи клопотання, витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження та долучено розписку підозрюваного та захисника щодо вручення їм копій клопотання, а також копії матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу. Таким чином, слідчою виконані вимоги ч. 3 ст. 184 КПК України.
06 травня 2021 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчинені злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.
Згідно ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Вирішуючи питання про наявність підстав обрання запобіжного заходу - тримання під вартою, слідча суддя враховує вимоги ст. 177 КПК України.
Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 цієї статті.
Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення, що у даному випадку стороною обвинувачення дотримано, оскільки наявні, на цей час докази у провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного з цим злочином, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання істинних завдань КПК України визначених ст. 2.
Дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, слідча суддя у висновках, які зробив орган досудового розслідування щодо ОСОБА_6 чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановила.
У судовому засіданні, на думку слідчої судді, встановлена наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, наявними у клопотанні додатками, зокрема копіями: заяви від 05 серпня 2020 року, рапорту від 08 серпня 2020 року, протоколу обшуку від 21 вересня 2020 року, висновку експерта № СЕ-19/111-20/46357-МРВ від 30 вересня 2020 року, постанови про визнання та приєднання речових доказів від 01 жовтня 2020 року, протоколу огляду речей від 20 квітня 2021 року, протоколів допиту свідків від 08 серпня, 21 вересня 2020 року, 16 та 17 лютого 2021 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 цього Кодексу.
Щодо тверджень захисту про відсутність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, то слід зазначити таке.

Слідча суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язана на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, а тому, з огляду на наведені в клопотанні слідчого дані, з урахуванням долучених до клопотання доказів, слідча суддя має всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у причетності ОСОБА_6 до кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Наявність же будь-яких обставин, що є суперечливими, або свідчать про наявність даних, які підлягають перевірці, є завданням органу досудового розслідування під час розслідування справи з метою підтвердження або спростування підозри, яка стала підставою для затримання, що повинно підтвердити або спростувати підозру.

Щодо відсутності доведених ризиків, зазначених у клопотанні, слід зазначити наступне.

У межах вказаного кримінального провадження слідчий вказав на такі існуючі ризики, як:

п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України підозрювана ОСОБА_6 , усвідомлюючи тяжкість злочину, у вчинення якого вона підозрюється, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду з метою ухилення від притягнення до кримінальної відповідальності.

Слідча суддя враховує, що запобігання ризику переховування підозрюваної ОСОБА_6 від органів досудового розслідування та суду становить суспільний інтерес, який полягає в забезпеченні відправлення судочинства, а тому вважає такі дії цілком вірогідними з огляду на покарання, яке загрожує ОСОБА_6 , оскільки вона підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відноситься до тяжких злочинів та за яке передбачено покарання до 10 років позбавлення волі.

п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України підозрювана ОСОБА_6 , перебуваючи на волі, може незаконно впливати на свідків з метою зміни показів останніми під час досудового розслідування та судового розгляду.

Вказаний ризик слідча суддя вважає необґрунтованим, адже стороною обвинувачення не надано вагомих і достатніх підстав реалізації цього ризику.

п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України підозрювана ОСОБА_6 , перебуваючи на волі, може вчиняти інші кримінальні правопорушення, оскільки не працює.

Слідча суддя критично ставиться до його обґрунтування слідчим вказаного ризику, а саме того, що підозрювана не має стабільного джерела прибутку та свої матеріальні потреби намагається задовольнити злочинним шляхом, оскільки дана вказівка є формальною та не підтверджується жодними матеріалами, долученими до клопотання. Більше того, згідно клопотання, вбачається, що ОСОБА_6 раніше не судима, що по своїй суті зменшує ймовірність зазначеного ризику.

Щодо ризику перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, то слідча суддя вважає його не обґрунтованим, з тих підстав що слідчим у клопотанні не зазначено, якими саме діями ОСОБА_6 може перешкоджати органу досудового розслідування встановлювати інших можливих співучасників вказаного злочину.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, відповідно до ст. 178 КПК України, слідча суддя враховує, крім іншого, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваною злочину, тяжкість покарання, що загрожує їй у разі доведеності її вини в інкримінованому злочині, майновий стан підозрюваної, її вік, стан її здоров`я, а саме те, що страждає на ряд хронічних захворювань, зокрема нейроциркулярну дистонію, гіпертонічну хворобу та потребує періодичного стаціонарного лікування, міцність її соціальних зв`язків, той факт, що вона неодружена,зареєстрована та проживає у м. Києві, не працює, раніше не судима.

Разом з тим, вирішуючи питання про наявність підстав для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідча суддя враховує вимоги п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Також при розгляді даного клопотання слідча суддя враховує правову позицію, викладену в рішенні ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України» (Kharcnenko v. Ukraine) №40107/02, щодо обов`язку суду при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою розглядати можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (п.80).
Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Між тим клопотання не містить переконливого обґрунтування припущень слідчого про наявність у підозрюваної наміру переховуватись та перешкоджати ходу досудового розслідування у такий спосіб, що застосування більш м`якого запобіжного заходу буде недостатнім для запобігання ризикам, передбаченими ст. 177 КПК України. Доводи, які зазначені в клопотанні слідчої про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не знайшли свого підтвердження, а відтак є непропорційними легітимній меті, яка ставиться до застосування запобіжних заходів.

Слідча суддя звертає увагу на те, що долучені до клопотання докази підтверджують обґрунтованість підозри у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КПК України, проте не свідчать про обґрунтованість всіх ризиків вказаних у клопотанні, передбачених ст. 177 КПК України, які б передбачали застосування до підозрюваної виняткового запобіжного заходу.

Також слідча суддя враховує те, що досудове розслідування триває з 08 серпня 2020 року, а після проведення обшуку та отримання висновку експерта у вересні 2020 року до моменту повідомлення ОСОБА_6 про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КПК України, 06 травня 2021 року, не проведено ніяких слідчих (розшукових) та процесуальних дій, окрім допиту двох свідків. Більше того, за весь час досудового розслідування ОСОБА_6 викликалась слідчим лише один раз для вручення підозри та допиту у якості підозрюваної 06 травня 2021 року та на виклик прибула.

За наведених обставин, слідча суддя дійшла висновку, що запобігання будь-яких ризиків, пов`язаних з прибуттям підозрюваної на вимогу слідчого, прокурора, суду можливе і при застосуванні більш м`якого запобіжного заходу, ніж той, який зазначений у клопотанні, а саме запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання у межах строку досудового розслідування до 06 липня 2021 року, зобов`язавши останню прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду в межах строку дії цього заходу забезпечення кримінального провадження, поклавши на підозрювану процесуальні обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: не відлучатись з м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;повідомляти слідчого, прокурора, суду, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання; утриматись від спілкування з свідками у даному кримінальному провадженні.

Такий запобіжний захід є співмірним з існуючими ризик ами, відповідає особі підозрюваної та тяжкості пред`явленої їй підозри та може забезпечити виконання нею процесуальних обов`язків.

Відповідно до ст. 198 КПК України висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

Керуючись, ст. 176-179, 183, 184, 194, 196, 309, 369-372 КПК України, слідча суддя,

п о с т а н о в и л а :
у задоволенні клопотання слідчого Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваної ОСОБА_6 - відмовити.
Застосувати до підозрюваної ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.
Зобов`язати ОСОБА_6 прибувати за кожною вимогою до суду, слідчого, прокурора, та, у відповідності до ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти наступні обов`язки:
не відлучатися з міста Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду;
повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання;
утриматись від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні.
Вказані обов`язки покласти на ОСОБА_6 у межах строку досудового розслідування - до 06 липня 2021 року.
Роз`яснити ОСОБА_6 , що в разі невиконання покладених на неї обов`язків, до неї може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід та накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру мінімальної заробітної плати до 2 розмірів мінімальної заробітної плати.
Будь-які твердження чи заяви підозрюваної, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення її винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона підозрюється, або у будь-якому іншому правопорушенні.
Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого Дніпровського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_7 .
Ухвала слідчої судді, щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала слідчої судді, щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення та може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Визначити час проголошення повного тексту ухвали 17 год 45 хв 11 травня 2021 року.
Слідча суддя: ОСОБА_1