У Х В А Л А

"20" квітня 2021 р. Справа153/1824/20

Провадження1-кс/153/132/21-к

у судовому засіданні у залі судових засідань у приміщенні Ямпільського районного суду Вінницької області у місті Ямпіль Вінницької області
Ямпільський районний суд Вінницької області
у складі головуючого судді ОСОБА_1
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2
розглянувши заяву обвинуваченого ОСОБА_3 та його захисника ОСОБА_4 про відвід головуючого судді у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за №0000003 про обвинувачення ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.122, ч.1 ст.296 КК України,
за участю прокурора ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_4 ,
В С Т А Н О В И В :
У провадженні Ямпільського районного суду Вінницької області перебуває кримінальне провадження внесене до ЄРДР за №0000003 про обвинувачення ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.122, ч.1 ст.296 КК України.
16.04.2021 за вхід.№2489 обвинувачений ОСОБА_3 та його захисник ОСОБА_4 подали заяву про відвід головуючого судді ОСОБА_6 . Заява мотивована тим, що під головуванням судді Ямпільського районного суду Вінницької області ОСОБА_6 на розгляді перебуває кримінальне провадження внесене до ЄРДР за №0000003 від 01.01.2020 по обвинуваченню ОСОБА_3 за ч.1 ст.122 та ч.1 ст.296 КК України. Є прямі обставини, в розумінні п.4 ч.1 ст.75 КПК України, які в обвинуваченого ОСОБА_3 викликають обґрунтований сумнів в упередженості головуючого судді ОСОБА_6 у цьому кримінальному провадженні, та пов`язано з тим, що суддя ОСОБА_6 18.03.2019 незаконно визнано винним ОСОБА_3 та притягнув його до адміністративної відповідальності за ст.185 КУпАП, якого ОСОБА_3 не вчиняв. У зв`язку з чим, у 2019 році між ОСОБА_3 та суддею ОСОБА_6 виник конфлікт, який переріс у неприязні стосунки та які тривають по сьогоднішній день. І після надходження цього кримінального провадження до судді ОСОБА_6 обвинуваченому стало відомо, що суддя уже висловив думку про його винуватість у цьому кримінальному провадженні, що викликає обґрунтований сумнів у безсторонності судді. Тому, ОСОБА_3 обґрунтовано вважає і побоюється, що судове слідство під головуванням судді ОСОБА_6 відносно нього буде відбуватись упереджено, не об`єктивно, не справедливо та з обвинувальним нахилом. Такі побоювання та обґрунтований сумнів також знайшли своє відображення коли проводилось підготовче засідання 26.02.2021. Так, 26.02.2021 головуючим суддею ОСОБА_6 було проведено підготовче провадження у цій справі з порушенням вимог ст.ст.314 і 315 КПК України, порушено засади верховенства права, законності, рівності перед законом і судом, змагальності, обмежено право сторони захисту у реалізації своїх процесуальних прав на заявлення усіх існуючих у сторони захисту клопотань у підготовчому засіданні, що об`єктивно свідчить про необ`єктивність та упередженість судді ОСОБА_6 та порушує принцип змагальності, що додатково викликає обґрунтовані сумніви в неупередженості судді ОСОБА_6 . Вважає, що дії головуючого судді ОСОБА_6 під час проведення підготовчого засідання, яке проводилося 26.02.2021 суперечили загальним засадам кримінального провадження, зокрема, нормам ч.6 ст.22 КПК України. Підготовче засідання проведено суддею упереджено та не об`єктивно (поспіхом), не з`ясовувались та не вчинялись усі необхідні процесуальні дії, які необхідно вчинити на стадії підготовчого засідання для з`ясування обставин, які мають істотне значення для призначення справи до судового розгляду та/або вирішення питання про повернення обвинувального акту, що призвело до обмеження стороною захисту заявляти усі наявні у сторони захисту клопотання на стадії підготовчого засідання, і не дало змоги стороні захисту на стадії підготовчого засідання заявити клопотання щодо повернення обвинувального акту, який поданий поза межами строку досудового розслідування та щодо закриття кримінального провадження у зв`язку з закінченням строку досудового розслідування, про виклик і допит свідка, тощо. Обмеження цих прав захисту призвело до погіршення становища обвинуваченого, оскільки за нормами КПК України вищезазначені клопотання щодо повернення обвинувального акту та закриття кримінального провадження у зв`язку з закінченням строку досудового розслідування можливо вирішувати судом лише на стадії підготовчого засідання, в подальшому такі клопотання вирішувати судом неможливо, а суддя позбавив цього права, поспішно закривши підготовче засідання, не давши можливості заявити усі наявні у сторони захисту клопотання. Вищеописаних вимог суддею дотримано не було, про що також свідчать нижчеописані обставини, які зафіксовані на аудіо записі підготовчого засідання 26.02.2021, який додається до цієї заяви, і запис свідчить про численні допущені порушення норм КПК під час підготовчого судового засідання, які не дали змоги в повному обсязі реалізувати права сторони захисту під час підготовчого засідання. Із аудіо запису підготовчого судового засідання від 26.02.2021 вбачається, що головуючий суддя ОСОБА_6 під час підготовчого засідання проявив неповноту та упередженість, порушивши право на справедливий суд, та не з`ясував, чи зрозумілі обвинуваченому ОСОБА_3 його права та обов`язки, а також не роз`яснив учасникам підготовчого провадження, в тім числі обвинуваченому ОСОБА_3 право відводу і не з`ясував, чи не заявляє обвинувачений кому-небудь відвід, що стало наслідком порушення прав обвинуваченого та порушенням вимог ст.ст.42, 344 та 345 КПК України. Суд з`ясовує думку учасників судового провадження щодо можливості призначення судового розгляду та вирішує клопотання, заявлені ними. Згідно абзацу 5 п.2 Листа ВССУ №223-1430/0/4-12 першим думку щодо такої можливості та наявності/відсутності підстав для прийняття рішення, передбаченого ч.3 ст.314 КПК та ч.2 ст.315 КПК, висловлює прокурор, а потім - захисник та інші учасники судового провадження. Проте, діючи упереджено та не об`єктивно головуючий суддя порушив цей порядок та після висловлення прокурором думки щодо можливості підстав для призначення обвинувального акту до судового розгляду, суддя надав наступне слово представнику потерпілої, потерпілій, а уже потім захиснику обвинуваченого та обвинуваченому, цим самим несправедливо надав перевагу у черговості висловлення позиції стороні обвинувачення, а саме представнику потерпілої та потерпілій. Першим думку висловив прокурор ОСОБА_7 який зазначив, що обвинувальний акт відповідає вимогам закону і можливо призначити судовий розгляд. Висловив думку щодо виклику свідків згідно реєстру доданого до обвинувального акту. Представник потерпілої підтримав думку прокурора і просив призначити судовий розгляд справи по суті. Далі, він як захисник обвинуваченого, просив суд оголосити перерву у підготовчому засіданні з підстав заявленого ним клопотання про витребування доказів, а саме: зобов`язати Офіс Генерального прокурора надати суду повні відомості з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо руху кримінального провадження №0000003 від 01.01.2020. Клопотання обґрунтовано тим, що витребувана інформація має безпосереднє значення для об`єктивного розгляду справи по суті, з метою перевірки судом фактів дотримання вимог КПК України при реалізації своїх повноважень органами прокуратури та слідчого при проведенні досудового розслідування, складання обвинувального акту, дотримання 2-х місячного строку досудового розслідування, тощо. Після обговорення учасниками справи цього клопотання, головуючий суддя, не переходячи до вирішення інших питань, пов`язаних із підготовкою до судового розгляду, як того вимагає ч.2 ст.315 КПК України, зразу ж оголосив про вихід суду до нарадчої кімнати. Не давши можливості обвинуваченому і його захиснику висловити думку щодо виклику свідків, заявлення інших клопотань, в тім числі, щодо розгляду справи у відкритому чи закритому судовому засіданні, тощо. За вищезазначених обставин, сторона захисту справедливо вважала й допускала, що суддя пішов у нарадчу кімнату вирішувати питання саме щодо заявленого стороною захисту клопотання про оголошення перерви у підготовчому засіданні та витребування відомостей з ЄРДР. Проте, після виходу з нарадчої кімнати суддя оголосив ухвалу про закриття підготовчого засідання та про призначення справи до судового розгляду. При цьому, головуючий суддя під час підготовчого засідання, в порушення вимог ч.2 ст.315 КПК України, не вирішував із учасниками судового провадження того виключного переліку питань, які пов`язані із підготовкою судового розгляду. Після заявленого ним вищезазначеного клопотання суддя дав слово висловити думку з цього приводу обвинуваченому, який підтримав клопотання, прокурору, представнику потерпілої та потерпілій, які заперечили проти задоволення клопотання. Щодо позиції клопотання то прокурор також зазначив, що після повернення судом обвинувального акту розслідування слідчим не здійснювалось оскільки закінчились строки досудового розслідування, а лише слідчим на виконання ухвали суду був складений обвинувальний акт. Прийнята головуючим суддею ухвала про закриття підготовчого судового засідання та призначення справи до судового розгляду від 26.02.2021 постановлена з порушенням вимог КПК України. Отже, вищевказані та проаналізовані обставини, в своїй сукупності, вказують на неповноту, упередженість та необ`єктивність проведення підготовчого судового засідання головуючим суддею ОСОБА_6 , що є наслідком порушення права обвинуваченого на справедливий суд, порушення загальних засад кримінального судочинства по відношенню до обвинуваченого, обмеження прав обвинуваченого на захист, та в свою чергу викликають обґрунтований сумнів у сторони захисту в неупередженості судді та побоювання обвинуваченого, що справа відносно нього буде розглянута несправедливо та упереджено із обвинувальним нахилом суддею ОСОБА_6 , з яким у обвинуваченого склались неприязні відносин. З огляду на викладене, задля забезпечення права обвинуваченого на справедливий розгляд справи незалежним і безстороннім судом, стороною захисту з підстав п.4 ч.1 ст.75 КПК України заявляється відвід судді Ямпільського районного суду Вінницької області ОСОБА_6 , який є головуючим суддею у цьому кримінальному провадженні №0000003 від 01.01.2020 за ч.1 ст.122 та ч.1 ст.296 КК України.
Прокурор ОСОБА_5 у судовому засіданні не заперечував проти розгляду заяви про відвід головуючого судді у відсутність обвинуваченого ОСОБА_3 , потерпілої ОСОБА_8 та її представника адвокат ОСОБА_9 , а також головуючого судді ОСОБА_6 . Просив у задоволенні заяви про відвід головуючого судді ОСОБА_6 відмовити, так як заява є не обґрунтованою. Викладені у заяві обставини не є такими, що викликають неупередженість судді ОСОБА_6 . Відповідно до вимог кримінального процесуального кодексу України заява про відвід судді подається до початку судового розгляду кримінального провадження. У даному випадку заява про відвід головуючого судді подана захисником ОСОБА_4 з порушенням строків.
Захисник обвинуваченого ОСОБА_3 адвокат ОСОБА_4 у судовому засіданні не заперечував проти розгляду заяви про відвід головуючого судді у відсутність обвинуваченого ОСОБА_3 , потерпілої ОСОБА_8 та її представника адвокат ОСОБА_9 , а також головуючого судді ОСОБА_6 . Заяву про відвід головуючого судді ОСОБА_6 підтримав повністю та просив її задовольнити. Зазначив, що у цьому кримінальному провадженні підготовче судове засідання жодного разу не було проведено. 26.02.2021 підготовче судове засідання було закрито і кримінальне провадження призначено до судового розгляду. Судовий розгляд кримінального провадження не було розпочато у зв`язку з різними обставинами і 16.04.2021 було подано заяву про відвід головуючого судді. Вважає, що заява подана у строки, які передбачені КПК України. Обвинувачений ОСОБА_3 був позбавлений права заявити відвід на стадії підготовчого судового засідання. У даному випадку має місце конфлікт між обвинуваченим ОСОБА_3 та головуючим суддею ОСОБА_6 , і у обвинуваченого є побоювання щодо упередженості та не об`єктивності розгляду суддею ОСОБА_6 кримінального провадження щодо його обвинувачення. Вважає, що у судовому засіданні доведено саме обґрунтований сумнів у неупередженості судді ОСОБА_6 . Заява про відвід головуючого судді є обґрунтованою і такою, що підлягає до задоволення.

Обвинувачений ОСОБА_3 , потерпіла ОСОБА_8 та її представник адвокат ОСОБА_9 у судове засідання не з`явилися, хоча про день та час розгляду справи повідомлялися належним чином, про що у матеріалах справи є написані ними власноручно розписки. Про причини неявки суд не повідомили, клопотань про відкладення розгляду заяви, чи розгляд заяви про відвід у їх відсутність до суду не надійшло.
Особа, якій заявлено відвід головуючий суддя ОСОБА_6 у судове засідання не з`явився, про день та час розгляду заяви про відвід був повідомлений належним чином листом від 19.04.2021, який є у матеріалах справи. Про причини неявки не повідомив, клопотань про відкладення розгляду заяви чи розгляд заяви в його відсутність до суду не надійшло.
Суд, заслухавши думку прокурора та захисника, дослідивши заяву про відвід головуючого судді ОСОБА_6 , додані до неї письмові докази, а також матеріали кримінального провадження №0000003 від 01.01.2020 про обвинувачення ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.122, ч.1 ст.296 КК України, приходить до висновку, що заява про відвід головуючого судді ОСОБА_6 підлягає до задоволення з наступних підстав:
Статтею 75 КПК України визначено перелік обставин, що виключають участь судді в кримінальному провадженні.

Зокрема, п.4 ч.1 ст.75 КПК України передбачено, що суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Суд бере до уваги те, що дійсно в обвинуваченого ОСОБА_3 є прямі обставини, в розумінні п.4 ч.1 ст.75 КПК України, які викликають обґрунтований сумнів в упередженості головуючого судді ОСОБА_6 у цьому кримінальному провадженні. У 2019 році між обвинуваченим ОСОБА_3 та суддею ОСОБА_6 виник конфлікт, який переріс у неприязні стосунки та які тривають по сьогоднішній день. Суд встановив, що після надходження цього кримінального провадження до судді ОСОБА_6 , обвинуваченому ОСОБА_3 стало відомо, що суддя уже висловив думку про його винуватість у цьому кримінальному провадженні, що викликає обґрунтований сумнів у безсторонності судді. Тому, обвинувачений ОСОБА_3 обґрунтовано вважає і побоюється, що судове слідство під головуванням судді ОСОБА_6 відносно нього буде відбуватись упереджено, не об`єктивно, не справедливо та з обвинувальним нахилом.
Так, згідно рішення Європейського суду з прав людини від 22.04.94 року у справі Сайрава ді Карвальо, судді зобов`язані викликати довіру в учасників судового розгляду.

Положеннями ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачається, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Найголовніше, як відзначає Європейський суд з прав людини, це довіра, яку в демократичному суспільстві повинні мати суди у громадськості і передусім, у разі кримінального провадження, в обвинуваченого. Отже, будь-який суддя, щодо безсторонності якого є законні підстави для побоювань, повинен дати відвід (рішення у справі Де Куббера, серія A, № 86, с. 14, п. 26).

Конкретизуючи суб`єктивний критерій, Суд підкреслює, що поки не доведено інше, діє презумпція особистої безсторонності судді («Ле Комт (Le Compte), Ван Левен (Van Leuven) і Де Мейер (De Meyere) проти Бельгії». Судове рішення від 23.06.1981 р.).

Критерієм суб`єктивної безсторонності є відсутність з боку судді умисних або необережних дій чи висловлювань, які б свідчили про пряму чи опосередковану особисту зацікавленість у вирішенні справи або іншим чином давали б підстави сумніватися в його неупередженості.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини, відображеної, зокрема, в рішеннях у справах «Фей проти Австрії», «Ветштайн проти Швейцарії», «Пуллар проти Сполученого Королівства», «Білуха проти України», наявність безсторонності відповідно до п.1 ст.6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у конкретній справі. Згідно з об`єктивним критерієм визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад умови, за яких були б неможливі будь-які сумніви в його безсторонності та неупередженості. У кожній окремій справі слід вирішувати чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, які свідчать про відсутність безсторонності суду. Судді зобов`язані викликати довіру в учасників судового розгляду, а тому будь-який суддя, стосовно якого є підстави для підозри у недостатній неупередженості, повинен брати самовідвід або бути відведений.

ЄСПЛ у своїх висновках звертає увагу на те, що, застосовуючи об`єктивний критерій, слід з`ясувати, чи існують, окрім самої поведінки судді, певні факти, які можуть бути підставою для сумніву в його безсторонності.

Крім того, в п.105 рішення ЄСПЛ у справі «Олександр Волков проти України» від 09.01.2013 (заява №21722/11) суд дійшов висновку про те, що: «між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а й може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій). Отже, у деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб`єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об`єктивної безсторонності».

Як установлено Бангалорськими принципами поведінки суддів, схваленими резолюцією Економічної і Соціальної Ради ООН №2006/23 від 27.07.2006 «об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття».

Наведе свідчить про те, що підстави для відводу судді можуть бути оціночною категорією, що з одного боку дає змогу реалізувати конституційну засаду незалежного розгляду справи суддею, а з іншого боку, є площиною для зловживань з боку недобросовісних учасників.

Відповідно до ст.31 КПК України кримінальне провадження у суді першої інстанції здійснюється професійним суддею одноособово або відповідно до частин 2, 3, 9 цієї ж статті колегіально. При цьому визначення судді (колегії суддів) відповідно до ст.35 КПК здійснюється автоматизованою системою документообігу суду під час реєстрації відповідних матеріалів кримінального провадження з обов`язковим урахуванням положень статей 75, 76 КПК України, в яких зазначено обставини, що виключають участь судді в кримінальному провадженні.

У відповідності до ст.80 КПК України, за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід. За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.

Заяви про відвід під час досудового розслідування подаються одразу після встановлення підстав для такого відводу. Заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Подання заяви про відвід після початку судового розгляду допускається лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду. Відвід повинен бути вмотивованим. За наявності підстав, передбачених ст.ст.75-79 КПК, заявлення самовідводу слідчим, прокурором, захисником, представником, експертом, спеціалістом, перекладачем, слідчим суддею, суддею, присяжним, секретарем судового засідання є не їх правом, а обов`язком.

Відповідно до ст.2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Суд, аналізуючи положення ст.ст.75, 80 КПК України, а також враховуючи вищевказану практику ЄСПЛ, з урахуванням наведених положень і Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод; з огляду на імперативність положень ст.129 Конституції України про те, що суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним і керується верховенством права, в контексті розгляду заяви про відвід головуючому у справі судді Ямпільського районного суду Вінницької області ОСОБА_6 та тих доводів, які в ній наведені, вважає, що обставини наведені в заяві є прямими обставинами, в розумінні п.4 ч.1 ст.75 КПК України, які б могли викликати сумнів у неупередженості головуючого у справі судді ОСОБА_6 .

Отже, вищевказані та проаналізовані обставини, в своїй сукупності, вказують на наявність передбачених законом підстав для задоволення заяви про відвід головуючого у справі №153/1824/20 судді Ямпільського районного суду Вінницької області ОСОБА_6 .

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.129 Конституції України, ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», ст.ст.8, 9, 28, 32, 35, 75, 80-82, 369-372 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Заяву захисника ОСОБА_4 та обвинуваченого ОСОБА_3 про відвід головуючого у справі №153/1824/20, судді Ямпільського районного суду Вінницької області ОСОБА_6 по кримінальному провадженню №0000003 від 01.01.2020 відносно ОСОБА_3 обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч.1 ст.122 та ч.1 ст.296 КК України - задовольнити.

Відвести головуючого суддю ОСОБА_6 від розгляду кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0000003 від 01.01.2020 відносно ОСОБА_3 обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч.1 ст.122 та ч.1 ст.296 КК України (судове провадження №1-кс/153/132/21-к).

Кримінальне провадження №1-кс/153/132/21-к (справа №153/1824/20) передати до канцелярії Ямпільського районного суду Вінницької області для визначення іншого судді у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 КПК України.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий ОСОБА_1