Справа № 307/3825/20
Провадження №1-кс/307/1258/20
ТЯЧІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД
Закарпатської області
У Х В А Л А
24 грудня 2020 року м. Тячів

Слідчий суддя Тячівського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , представника ДП "Мокрянське ЛМГ" ОСОБА_4 ,

розглянувши клопотання слідчого СВ Дубівського ВП Тячівського ВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_5 , погоджене прокурором Тячівської місцевої прокуратури Закарпатської області, про арешт майна,

В С Т А Н О В И В:

слідчий СВ Дубівського ВП Тячівського ВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_5 , за погодженням з прокурором Тячівської місцевої прокуратури Закарпатської області ОСОБА_3 , звернувся до суду з клопотанням про арешт майна.

В обґрунтування клопотання посилається на те, що в провадженні СВ Дубівського ВП Тячівського ВП ГУНП України в Закарпатській області знаходяться матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000116 від 07 грудня 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.366 КК України.

Вказує на те, що в ході моніторингу соціальних мереж, у мережі фейсбук оприлюднено відео, в якому ОСОБА_6 повідомляє про незаконну порубку деревини на території Усть-Чорнянського лісництва ДП "Мокрянського ЛГ" на підставі лісорубного квитка №010475, виданого 20.11.2020 року. Поряд з цим, в ході вивчення інформації, розміщеної на сайті https://lk.ukrforest.com/, встановлено, що відомості про лісорубний квиток за вказаними реквізитами відсутній.

09.12.2020 року ДП "Мокрянське ЛМГ" надало копії лісорубних квитків серії ЗА ЛРК №010413 від 22 жовтня 2020 року та серії ЗА ЛРК №010475 від 20 листопада 2020 року з копіями матеріалів, що стали підставою для видачі лісорубних квитків. В лісорубному квитку серії ЗА ЛРК №010413 зазначено, що він виданий на підставі наказу Міністерства екології та природних ресурсів №603 від 22.11.2012 року на проведення добровільно-вибіркової рубки дерев в кварталі 35 виділ 24 Усть-Чорнянського лісництва на площі 18, га., загальною кубомасою 902 метри кубічних. Також зазначено, що власником лісів, або постійним користувачем є ДП "Мокрянське ЛМГ", спосіб рубки (вибірковий) та спосіб обліку дерев призначений у рубку (подеревно). В лісорубному квитку серії ЗА ЛРК №010475 зазначено, що він виданий на підставі акту обстеження ділянки лісу від 18.11.2020 року, в кварталі 35, виділ 24 Усть-Чорнянського лісництва, де на площі 02 га. повинно здійснити вирубку деревини загальною кубомасою 109 метрів кубічних. Також зазначено вид рубки (ремонт трелювального волоку) спосіб рубки (вибірковий) та спосіб обліку дерев призначений у рубку (подеревно).

Під час здійснення 09.12.2020 року огляду місця запланованого ремонту трелювального волоку, в кварталі 35 виділ 24 Усть-Чорнянського лісництва встановлено, що рубка на ділянці розпочата, межі трелювального волоку винесені в натуру шляхом відтиску тавра та нанесення червоної фарби на межові дерева. В межах запроектованого ремонту трелювального волоку на ділянці виконано частину робіт, а саме розчищено частину волоку шляхом зняття верхнього шару ґрунту, інша частина знаходиться під завалами вітровальних дерев, а в іншій частині заплановано прокладання нового трелювального волоку, а не ремонт існуючого, де також зафіксовано рубку ростучих дерев. Під час здійснення огляду місця запланованого ремонту трелювального волоку, який проводиться згідно лісорубного квитка серії ЗА ЛРК №010475 від 20 листопада 2020 року в кварталі 35 виділ 24 Усть-Чорнянського лісництва встановлено, що ділянка знаходиться у стадії розробки та облаштування. Робота на більшій частині волоку завершена, лише в частині на ділянці від точки 3 до 5 та між точками 6, 7 і 8 роботи по ремонту волоку на момент огляду не проведені, де виявлено ряд порушень, що зазначені у довідці від 16.12.2020 року.

Крім цього встановлено, що роботи, які проводяться, а саме прокладання нового тракторного волоку із зняттям верхнього шару ґрунту, не відповідають лісорубному квитку та документам, що стали підставою для його виписки, зокрема акту обстеження ділянки лісу від 18.11.2020 року, де зазначено, що в кварталі 35 виділ 24.1 необхідно провести ремонт тракторного трелювального волоку з вирубкою буреломних, а також нахилених більш як 30 градусів дерев, а фактично волок відсутній та на волоку ростуть стоячі дерева.

Також, встановлено ряд порушень під час проведення 09.12.2020 року огляду ділянки прокладання тракторного волоку, зокрема встановлено, що роботи по вирубці дерев та прокладання нового тракторного волоку із зняттям верхнього шару ґрунту були проведені до виписання лісорубного квитка, який на дану рубку був виданий лише 10.12.2020 року.

Таким чином, внаслідок неправомірних дій посадових осіб ДП "Мокрянське ЛМГ" роботи по розробці лісосік та облаштування трелювальних тракторних волоків здійснюються з порушенням порядку проведення такого виду робіт на земельній ділянці кварталу 35 виділ 24 Усть-Чорнянського лісництва ДП "Мокрянське ЛМГ", на площі 18,4 га, яка перебуває у законному володінні ДП "Мокрянське ЛМГ".

Просить накласти арешт на земельну ділянку кварталу 35 виділ 24 Усть-Чорнянського лісництва ДП "Мокрянське ЛМГ", площею 18,4 га, яка розташована за межами населеного пункту с. Красна, в урочищі "Озерел", Тячівського району, шляхом заборони розпоряджатися та користуватися вказаною земельною ділянкою.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав.

Представник ДП "Мокрянське ЛМГ" в судовому засіданні клопотання підтримала.

Вивчивши матеріали клопотання та вислухавши учасників процесу, суд приходить до наступного висновку.

В судовому засіданні встановлено, що в провадженні СВ Дубівського ВП Тячівського ВП ГУНП України в Закарпатській області знаходяться матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000116 від 07 грудня 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.366 КК України..

Постановою слідчого СВ Дубівського ВП Тячівського ВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_5 від 16 грудня 2020 року земельну ділянку розміром 18,4 га., кварталу 35 виділ 24 Усть-Чорнянського лісництва, яка перебуває у законному володіння ДП "Мокрянське ЛМГ", визнано речовим доказом по кримінальному провадженні №0000116.

За змістом ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

За правилами ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Статтею 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.2 ст.171 КПК України у клопотанні про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Згідно ч.1 ст.172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч.3 ст.172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Із змісту клопотання та долучених до нього письмових доказів вбачається, що клопотання слідчого СВ Дубівського ВП Тячівського ВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_5 про арешт майна, не відповідає вимогам ст.ст. 170, 171 КПК України, тому підлягає поверненню для усунення недоліків, з наступних підстав.

Так, всупереч вимогам п.1 ч.2 ст.171 КПК України, у клопотанні слідчий не зазначає, з якою метою слід арештувати майно (1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди).

Також, всупереч вимогам п.3 ч.2 ст.171 КПК України, у клопотанні не зазначено документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.

Відповідно до ст.17 Лісового кодексу України (надалі ЛК України), у постійне користування ліси на землях державної власності для ведення лісового господарства без встановлення строку надаються спеціалізованим державним лісогосподарським підприємствам, іншим державним підприємствам, установам та організаціям, у яких створено спеціалізовані лісогосподарські підрозділи. У постійне користування ліси на землях комунальної власності для ведення лісового господарства без встановлення строку надаються спеціалізованим комунальним лісогосподарським підприємствам, іншим комунальним підприємствам, установам та організаціям, у яких створені спеціалізовані лісогосподарські підрозділи. Ліси надаються в постійне користування на підставі рішення органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування, прийнятого в межах їх повноважень за погодженням з органами виконавчої влади з питань лісового господарства та з питань охорони навколишнього природного середовища Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері лісового господарства, обласними, Київською, Севастопольською міськими державними адміністраціями, органом виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища. У разі прийняття рішення про надання лісів у постійне користування обласними, Київською, Севастопольською міськими державними адміністраціями таке рішення погоджується центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища. Прийняття рішень Кабінетом Міністрів України не потребує погоджень з іншими органами

Відповідно до пунктів 1 та 13 ч.1 ст.46 ЛК України, лісовпорядкування передбачає відновлення у встановленому порядку меж території лісового фонду України і визначення внутрігосподарської організації та складання проектів організації і розвитку лісового господарства та здійснення авторського нагляду за їх виконанням.
Згідно п.5 розділу VІІІ "Прикінцеві положення" ЛК, до здійснення державної реєстрації права постійного користування державних лісогосподарських підприємств земельними ділянками лісогосподарського призначення, що до набрання чинності цим Кодексом передані їм на такому праві, це право підтверджується планово-картографічними матеріалами лісовпорядкування.

Крім цього, до матеріалів клопотання долучені копії документів, які жодним чином не завірені, а відповідно не можуть братися до уваги судом як докази.

Виходячи з вищенаведеного, слідчий суддя вважає, що дане клопотання подане з порушенням вимог КПК України, а тому його необхідно повернути прокурору з метою усунення його недоліків у відповідності до вимог кримінального процесуального закону, що не позбавляє його права після усунення недоліків в строки, передбачені ст. 172 КПК України, повторно звернутися до суду з даним клопотанням.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173, 372, 395 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого СВ Дубівського ВП Тячівського ВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_5 , погоджене прокурором Тячівської місцевої прокуратури Закарпатської області ОСОБА_3 , про арешт майна - повернути прокурору, встановивши строк в сімдесят дві години, для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1