КОМСОМОЛЬСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД
Справа № 534/980/20
Провадження № 1-кс/534/293/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 липня 2020 року місто Горішні Плавні
Слідчий суддя Комсомольського міського суду Полтавської області ОСОБА_1 , за участі: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчої ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Бугаївка Глобинського району, Полтавської області, громадянина України, із середньою спеціальною освітою, неодруженого, не працюючого, раніше судимого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.187 КК України,
в с т а н о в и в:
Старший слідчий відділення поліції №2 Кременчуцького ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_4 звернулась до суду із клопотанням, погодженим прокурором, в якому порушує питання щодо застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 днів.
Обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою вмотивовано слідчим необхідністю забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, запобіганням спробам останнього ухилитись від слідства, суду, незаконно впливати на потерпілого чи інших підозрюваних, а також запобіганням спробам підозрюваного знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, оскільки, досудове розслідування кримінального правопорушення ще триває, та на даний час не встановлені та не вилучені всі можливі речові докази.

Виходячи із змісту внесеного клопотання, органом досудового розслідування ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення проти власності, за наступних обставин.

Так, 14.07.2020 близько 10 год. 30 хв. ОСОБА_5 за попередньою змовою із ОСОБА_7 та невстановленою особою, з метою заволодіння чужим майном, шляхом вільного доступу, незаконно проникли до домоволодіння АДРЕСА_3 , де проживає ОСОБА_8 разом з ОСОБА_9 , а також де знаходився ОСОБА_10 . Реалізуючи свій злочинний умисел ОСОБА_5 разом із ОСОБА_7 та невстановленою особою, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання діючи умисно, з корисливих мотивів та мети, погрожуючи металевим предметом, зовні схожим на ніж та застосовуючи фізичне насильство, вчинили напад на ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_11 супроводжуючи це вимогою передати їм всі наявні у потерпілих грошові кошти.

Після вказаних дій ОСОБА_5 разом із ОСОБА_7 та невстановленою особою відкрито заволоділи мобільним телефоном марки Xiaomi чорного кольору, вартістю 800 грн., грошовими коштами у сумі 400 грн., та срібним ланцюжком із ладанкою у вигляді «Божої Матері», вартістю 900 грн., біноклем марки «Tasko» сірого кольору, вартістю 200 грн., що належать ОСОБА_8 , після чого з місця вчинення кримінального правопорушення зникли, спричинивши останньому матеріальних збитків на загальну суму 2300 грн.

Старший слідчий ОСОБА_4 у судовому засіданні внесене клопотання підтримала повністю, посилаючись на зазначені у ньому обставини. Посилаючись на наявність ризиків пов`язаних із можливим переховуванням, здійсненням незаконного впливу на потерпілих та свідків чи знищення речей, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, просила застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 , підтримуючи клопотання слідчого та зазначаючи про наявність обґрунтованих ризиків, передбачених ст.177 КПК України, наполягав на застосуванні до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою. При цьому зазначив, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, намагався втекти з місця вчинення злочину, у зв`язку із чим може переховуватись від слідства та суду. Прокурором в ході розгляду клопотання було підтримано ризик можливого впливу на потерпілих та інших підозрюваних, свідків, оскільки вільно пересуваючись підозрюваний може здійснювати фізичний та моральний тиск, а також знищити чи сховати речі або документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

ОСОБА_5 та його захисник ОСОБА_6 в судовому засіданні просили відмовити у задоволенні клопотання слідчого та не застосовувати будь-який запобіжний захід до підозрюваного, посилаючись на не причетність останнього до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення. Підозрюваний ОСОБА_5 додатково пояснив, що органом досудового розслідування були викривлені події та обставини вміненого йому злочину, не заперечуючи факт свого перебування 14.07.2020 в помешканні потерпілого ОСОБА_8 , повністю заперечив факт вчинення розбійного нападу на останнього.
Заслухавши думки слідчого, прокурора та підозрюваного та його захисника, дослідивши приєднані до клопотання матеріали у їх сукупності, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
У відповідності до ч.4 ст.176, ст.177 КПК України, запобіжні заходи застосовуються під час досудового розслідування слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який відповідно до ст.183 КПК України може бути застосований, зокрема, до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Як вбачається з представлених суду матеріалів, в провадженні відділення поліції №2 Кременчуцького відділу поліції ГУ НП в Полтавській області перебувають матеріали досудового розслідування внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за номером 0000441 від 14.07.2020 за фактом розбійного нападу, з правовою кваліфікацією кримінального правопорушення за ч.3 ст.187 КК України.

В межах зазначеного кримінального провадження 15.07.2020 ОСОБА_5 було вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.187 КК України.

Копія клопотання та копії доданих до нього матеріалів вручена підозрюваному ОСОБА_5 15.07.2020 об 11 год. 56 хв., з дотриманням вимог ч.2 ст.184 КПК України.

Наявність обґрунтованої підозри підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: витягом з ЄРДР за фактом здійснення розбійного нападу; рапортом працівника поліції щодо прийняття повідомлення від ОСОБА_11 про напад трьох невідомих осіб у с.Дмитрівка; протоколами прийняття заяв від ОСОБА_9 , ОСОБА_11 про кримінальне правопорушення; протоколами затримання ОСОБА_7 та ОСОБА_5 в порядку ст.208 КПК України, а саме безпосередньо після вчинення злочину; протоколом огляду місця події від 14.07.2020; протоколами допиту потерпілих ОСОБА_9 , ОСОБА_11 , ОСОБА_8 , довідками КНП «ЛІЛ І рівня м.Горішні Плавні» щодо виявлених у ОСОБА_9 , ОСОБА_11 та ОСОБА_8 тілесних ушкоджень, при цьому останньому встановлено діагноз множинні забої м`яких тканей обличчя та голови; протоколами додаткового допиту потерпілих ОСОБА_9 , ОСОБА_11 , протоколом допитів свідків тощо.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини слова «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи інформації, котрі могли би переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що конкретна особа, можливо вчинила злочин (п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України»).
За змістом ст.194 КПК України, слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази, обставини, які свідчать про 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Проаналізувавши приєднані до клопотання слідчого матеріали досудового розслідування, слідчий суддя доходить висновку, що наведені вище докази, доводять обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, яке відноситься до особливо тяжких, за яке передбачено покарання на строк до дванадцяти років позбавлення волі.

Одночасно, слідчий суддя зазначає, що у відповідності до ст.198 КПК України, висловлені в ухвалі слідчого судді за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінальних проваджень.

Відповідно до ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного, його майновий стан; наявність судимостей.
В якості підстави для застосування найсуворішого запобіжного заходу слідчий у внесеному клопотанні посилається на наявність двох ризиків, що передбачені ст.177 КПК України, а саме: можливість переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та/або суду, і також можливість здійснення незаконного впливу на потерпілих, інших підозрюваних, а також можливість знищення речей, які мають істотне значення для кримінального правопорушення. Наявність зазначених ризиків була підтримана слідчим та прокурором у судовому засіданні.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Слідчий суддя зазначає, що у рішенні Європейського суду з прав людини від 01.06.2006 року у справі «Мамедова проти Росії», (пункті 74) Суд вказував, що хоча суворість покарання є визначальним елементом при оцінці ризику переховування від правосуддя чи вчинення нових злочинів, потребу позбавлення когось волі не можна оцінювати з винятково абстрактного погляду, беручи до уваги тільки тяжкість злочину. Тримання під вартою також не можна застосовувати як передбачення вироку у формі позбавлення волі, між тим, особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу.

Вирішуючи питання щодо обґрунтованості ризику можливого переховування, слідчий суддя вказує, що підозрюваний ОСОБА_5 намагався втекти з місця події і в результаті переслідування був затриманий працівниками поліції по вул.Шевченка у с.Дмитрівка.

За таких обставин, з огляду на встановлені обставини та особу підозрюваного, який міцних соціальних зв`язків, постійного житла та роботи не має, суспільно-корисною діяльністю не займається, слідчий суддя вважає, що вказаний ризик знайшов своє підтвердження в ході судового розгляду.
Також слідчий суддя доходить переконливого висновку про наявність ризику можливого впливу на потерпілих, оскільки в ході кримінального правопорушення до ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_12 зі сторони нападників застосовувалось фізичне насильство та погрози, тому можливість такої поведінки й надалі є прогнозованим.

Разом із тим, слідчий суддя вважає, що наголошений стороною обвинувачення ризик, пов`язаний із можливістю знищення речей і документів, за відсутності переконливих доказів цього, свого підтвердження не знайшов.

Згідно із внесеним слідчим клопотанням та поясненнями підозрюваного в ході розгляду клопотання, останній раніше притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення злочинів проти власності, неодружений, неповнолітніх дітей на утриманні не має, не працює, суспільно-корисною діяльністю не займається, проживає без реєстрації у м.Кременчуці, позитивних характеристик не має.

За наданою виконавчим комітетом Бугаївської сільської ради інформацією від 15.07.2020, ОСОБА_5 має батька та братів, є зареєстрованим у житловому будинку по АДРЕСА_1 , який належить батькові ОСОБА_13 , проте після звільнення з місць позбавлення волі на території сільської ради не проживає, схильний до крадіжок.

Оцінивши всі обставини в їх сукупності, у відповідності до вимог ст.178 КПК України, слідчий суддя дійшов до висновку, що клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою до підозрюваного підлягає задоволенню. Лише такий запобіжний захід зможе дієво запобігти наголошеним ризикам, наявність яких була доведена під час розгляду клопотання, що виключає можливість застосування до ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу.

Судом вивчалась можливість застосування до підозрюваного більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні. Проте, з урахуванням особи підозрюваного, відсутності у нього законних джерел доходів, доброї репутації, його спосіб життя та відсутність позитивних характеристик, застосування таких не буде дієвим.

Вік обвинуваченого, його стан здоров`я, сімейне та матеріальне становище не дає підстав для незастосування до нього такого запобіжного заходу, як тримання під вартою.

Виходячи з вимог ч.4 ст.183 КПК України слідчий суддя наголошує, що підстави для визначення підозрюваному розміру застави відсутні.

Згідно із приєднаними до клопотання матеріалами, підозрюваний ОСОБА_5 затриманий на підставі ст.208 КПК України 14.07.2020 об 11 год. 02 хв. і ході розгляду справи останній обставини його затримання підтвердив. Пояснив, що йому були вручені копії процесуальних документів та забезпечено права на захист, скарги на дії працівників поліції чи органу прокуратури ним не вносились.
Керуючись ст.ст.176-178,183,194 КПК України, слідчий суддя,

у х в а л и в :
Клопотання старшого слідчого СВ відділення поліції №2 Кременчуцького ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором, задовольнити повністю.
Застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на шістдесят днів.
Строк тримання під вартою рахувати з 11 години 02 хвилин 14 липня 2020 року.
Строк дії ухвали закінчується 14 вересня 2020 року.
Ухвала слідчого судді, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.
Ухвала може бути оскаржена протягом 5 (п`яти) діб з дня її оголошення, шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Полтавського апеляційного суду. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй повного тексту судового рішення.
Слідчий суддя ОСОБА_1