Справа № 461/6726/20
Провадження № 1-кс/461/6706/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.10.2020 року

Слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1
при секретарі ОСОБА_2
за участю:
прокурора ОСОБА_3
слідчого ОСОБА_4
підозрюваного ОСОБА_5
захисника ОСОБА_6
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Львові погоджене з прокурором відділу захисту інтересів дітей та протидії насильству Львівської обласної прокуратури ОСОБА_3 клопотання старшого слідчого СУ ГУ НП у Львівській області ОСОБА_4 про продовження строку тримання під вартою підозрюваному
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю Дніпропетровської області, громадянину України, українця, працюючому водієм ТОВ «СТ Полікор», раніше не судимому, одруженому, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,
у кримінальному провадженні, внесеного Єдиного реєстру досудових розслідувань за
№0000655 від 24.08.2020 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України,
встановив:

Старший слідчий слідчого управління ГУ НП у Львівській області ОСОБА_4 , за погодженням з прокурором відділу захисту інтересів дітей та протидії насильству Львівської обласної прокуратури ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді із клопотанням, в якому просить продовжити строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в межах продовженого строку досудового розслідування кримінального провадження, з можливістю внесення застави у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 168 160 гривень.

В обґрунтування внесеного клопотання, старший слідчий вказує на те, що у ході розслідування , 24.08.2020 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 286 КК України.

У вчиненні даного кримінального правопорушення обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 : ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець Дніпропетровської області, працюючий водієм ТОВ « СТ Полікор», раніше не судимий, одружений, який не являється депутатом та адвокатом, проживаючий за адресою : АДРЕСА_1 . Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 , інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: протоколом огляду місця дорожньо-транспортної пригоди від 24.08.2020 року та схемою до нього, з яких вбачається, що ДТП відбулася на дорозі Чоп-Київ в межах населеного пункту м. Броди Львівської області і в якому зафіксована об`єктивна слідові інформація механізму ДТП; протоколом допиту потерпілих ОСОБА_7 та ОСОБА_8 від 01.09.2020; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 ; записом з камер відео спостереження та іншими матеріалами кримінального провадження.

На підставі Ухвали слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 26.08.2020 до підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк якого завершується 24.10.2020 року. На даний час виникла необхідність у продовженні вищевказаного строку в межах продовженого строку досудового розслідування кримінального правопорушення, оскільки, сторона обвинувачення вказує на ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які дають підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 може:

- переховуватися від органів досудового розслідування та суду, що підтверджується вказівкою на те, що з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинений злочин підозрюваний може здійснити втечу, у тому числі перетнути державний кордон України, що унеможливить прийняття законного рішення у розумні строки;

- незаконно впливати на потерпілих, свідків, експертів у даному кримінальному провадженні шляхом їх переконання та залякування, схилити їх до зміни даних ними показань або не дачі показань у провадженні, що підтверджується наявністю у кримінальному провадженні низки експертиз, а відтак підозрюваний ОСОБА_5 , з метою створення перешкод слідству та подальшому уникненню від кримінальної відповідальності може незаконно впливати на експертів в даному кримінальному провадженні;

- вчинити інше кримінальне правопорушення. Крім цього, при оцінці обставин, передбачених ст. 178 КПК України, сторона обвинувачення зазначає, що : наявні докази вчинення підозрюваним ОСОБА_5 кримінального правопорушення є вагомими та допустимими, отриманими у встановленому КПК України порядку; у разі визнання винуватим, ОСОБА_5 загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до восьми років, з позбавленням права керувати транспортними засобами на строк до трьох років, або без такого; вік та стан здоров`я підозрюваного дозволяють застосування до нього запобіжного заходу пов`язаного з позбавленням волі.

Прокурор та слідчий у судовому засіданні просили задовольнити клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Надали пояснення аналогічні викладеним у клопотанні.
Захисник ОСОБА_6 у судовому засіданні клопотання слідчого заперечив. Просив суд задоволити його клопотання про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт у нічний час. У клопотанні захисник зазначає, що звертаючись до суду з клопотанням про продовження або обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий, прокурор мають викласти обставини, які доводять, що заявлені раніше ризики не зменшилися, не з`явилися нові ризики, які виправдовують продовження тримання особи під вартою, а застосування більш м`яких запобіжних заходів не гарантує запобігання цим ризикам. Також, захисник вказує, що підозрюваний ОСОБА_5 не має наміру ухилятися від слідства та суду та понесення покарання, але має намір працювати на підприємстві за домовленістю з керівництвом та відшкодувати матеріальні збитки потерпілим. Крім цього, сторона захисту вказує на те, що відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 15.12.2016 року « Ігнатов проти України», відсутність мотивації в судовому рішення щодо продовження тримання під вартою несумісне з принципом захисту від свавілля, що передбачається п.1 ст. 5 Конвенції.
Відтак, сторона захисту приходить до висновку, що оскільки взяття під варту є виключним та найбільш суворим покаранням, яке застосовується лише тоді, коли є підстави вважати, що менш суворі запобіжні заходи можуть не забезпечити виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків, є підстави для змін запобіжного заходу з взяття під варту на менш суворий запобіжний захід, зокрема домашній арешт у нічний час, щоб обвинувачений ОСОБА_5 мав змогу працювати та мати можливість відшкодувати потерпілим завдану шкоду.
Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні клопотання слідчого заперечив. Просив суд обрати йому запобіжний захід у виді домашнього арешту та задоволити клопотання адвоката. Заслухавши думку прокурора та слідчого щодо поданого клопотання, пояснення підозрюваного, позицію захисника, дослідивши надані матеріали, суд вважає, що клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню з наступних підстав. Встановлено, що старшим слідчим управлінням ГУ НП у Львівській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про які 24.08.2020 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000655, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 286 КК України.
Клопотання слідчого про продовження строку тримання під вартою відповідає вимогам ст.199 КПК України. Відповідно до ст.197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання. У строк тримання під вартою включається час перебування особи в медичному закладі під час проведення стаціонарної психіатричної експертизи. У разі повторного взяття під варту особи в тому ж самому кримінальному провадженні строк тримання під вартою обчислюється з урахуванням часу тримання під вартою раніше.

Строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом. Сукупний строк тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого під час досудового розслідування не повинен перевищувати:

1) шести місяців - у кримінальному провадженні щодо злочинів невеликої або середньої тяжкості;

2) дванадцяти місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжких або особливо тяжких злочинів.

Відповідно до ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Запобіжний захід у виді тримання під вартою може бути застосований в т.ч. до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Згідно положень статті 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Відповідно до п. «с» ч.1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом: законний арешт або затримання особи, здійснене з метою до провадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.
Слідчий суддя, розглядаючи клопотання, приймає до уваги вимоги ч. 3 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що після спливу певного проміжку часу (досудового розслідування, судового розгляду) існування обґрунтованої підозри у вчиненні злочину перестає бути підставою для позбавлення свободи, і судові органи мають навести інші підстави для продовження тримання під вартою. Тримання під вартою може бути виправданим у тій чи іншій справі лише за наявності специфічних ознак того, що цього вимагають істинні вимоги публічного інтересу, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважують правило поваги до особистої свободи, що на думку суду має місце в цій справі.
24.08.2020 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України. Поняття "обґрунтована підозра" визначена в рішенні Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі "Нечипорук і Йонкало проти України", відповідно до якої цей термін означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, № 182). Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (див. рішення у справі "Мюррей проти Сполученого Королівства" від 28 жовтня 1994 року, п. 55, Series A, № 300-A).
Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненому кримінальному правопорушенні стверджується зібраними доказами, а саме: протоколом огляду місця дорожньо-транспортної пригоди від 24.08.2020 року та схемою до нього, з яких вбачається, що ДТП відбулася на дорозі Чоп-Київ в межах населеного пункту м. Броди Львівської області і в якому зафіксована об`єктивна слідові інформація механізму ДТП; протоколом допиту потерпілих ОСОБА_7 та ОСОБА_8 від 01.09.2020; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 ; записом з камер відео спостереження та іншими матеріалами кримінального провадження.

Проаналізувавши та оцінивши досліджені докази, суд вважає, що всі вищезазначені докази є належними та допустимими. Вищеперелічені докази є достатніми для висновку суду про наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 оскільки існують факти, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що ОСОБА_5 міг вчинити дане кримінальне правопорушення. Питання щодо наявності чи відсутності в діях ОСОБА_5 складу кримінального правопорушення, а також більш вагомі докази причетності до кримінального правопорушення, належність та допустимість цих доказів, можуть бути більш ретельно досліджені в подальшому органами досудового розслідування та/або судом при розгляді кримінального провадження в судовому засіданні.
Ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 26.08.2020 р. до підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 24.10.2020 року включно з можливістю внесення застави у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 168 160 гривень.

Слідчим доведено, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, а також існує ризик вчинення іншого кримінального правопорушення. При цьому, слідчий суддя враховує позицію Європейського Суду з прав людини у справі « Ілійков проти Болгарії» від 26.07.2001 року зокрема те, що тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів.

Керуючись наведеним, слідчий суддя враховує дані про особу підозрюваного, а саме: ОСОБА_5 має міцні соціальні зв`язки, зокрема позитивно характеризується за місцем роботи та постійного місця проживання, одружений, раніше не судимий. Однак, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 286 КК України, санкція статті якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до восьми років, що може стимулювати підозрюваного до втечі. Підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; незаконно впливати на потерпілих, свідків, експертів у даному кримінальному провадженні шляхом їх переконання та залякування, схилити їх до зміни даних ними показань або не дачі показань у провадженні вчинити інше кримінальне правопорушення.

Слідчий довів неможливість запобігти вказаним ризикам, оскільки ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відноситься до тяжких , за яке передбачено покарання на строк від трьох до восьми років. Суд вважає, що існують обставини, які свідчать про обґрунтовану підозру у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, про достатність підстав вважати, що продовжують існувати ризики, передбачені статтею 177 цього Кодексу, про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні. Тому, жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
При цьому, враховуючи тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, обставини та спосіб вчинення злочину підозрюваним, тяжкі наслідки у вигляді смерті особи, а також спричиненні тілесних ушкоджень різного ступеня тяжкості іншим особам, наявність вищевказаних ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, суд не вбачає підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу. Тому, слідчий суддя відмовляє в задоволенні клопотання підозрюваного, захисників про зміну запобіжного заходу підозрюваному на більш м`який.
Слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого є обгрунтованим та необхідно продовжити строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 до 17.12.2020 року включно.
На підставі викладеного і керуючись ст.ст.176-178, 184, 199, 484, 492 КПК України, слідчий суддя,-

ухвалив:

Клопотання старшого слідчого СУ ГУ НП у Львівській області ОСОБА_4 про продовження строку тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000655 від 24.08.2020 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України, - задоволити.
Продовжити строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в межах продовженого строку досудового розслідування до 17 грудня 2020 року, з визначенням розміру застави у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 168 160 (сто шістдесят вісім тисяч сто шістдесят) гривень.
Встановити ОСОБА_5 , у випадку внесення застави, наступні обов`язки строком до 17 грудня 2020 року з моменту внесення такої:
-прибувати до слідчого, прокурора або суду за першим викликом;
-не відлучатися з місця проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду;
-повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну місця свого проживання;
-невідкладно здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи (при наявності), що дають право на виїзд за межі України.
Зазначені обов`язки покласти на строк 2 місяці. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 КПК України.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що у випадку невиконання вищезазначених обов`язків та в подальшому розгляду питання про застосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, на підставі п.3 ч.4 ст.183 КПК України, слідчий суддя матиме право не визначати розмір застави.
У задоволені клопотання адвоката ОСОБА_6 про зміну запобіжного заходу відмовити.
Строк дії ухвали - до 17.12.2020 року включно.

Контроль за виконанням ухвали покласти на старшого слідчого СУ ГУ НП у Львівській області ОСОБА_4 .
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка перебуває під вартою протягом п`яти днів з моменту вручення їй копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1