н/п 1-кс/953/8615/20
"10" листопада 2020 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
На обґрунтування клопотання прокурор вказує, зокрема, що ОСОБА_5 , спільно з ОСОБА_4 , будучи засновниками ТОВ «Мінор», код 32817638, діючи за попередньою змовою з ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , використовуючи підконтрольні підприємства ТОВ «Пакхауз груп», код 42891959, ТОВ «Віандот», код 42144471, ТОВ «Амрокс», код 42139000, в період 2018-2020 років, здійснили реалізацію товарно-матеріальних цінностей за готівкові кошти, документально оформивши реалізацію вказаних товарно-матеріальних цінностей на підприємства з ознаками фіктивності, в наслідок чого ухилились від сплати податку на прибуток на загальну суму понад 13 млн. грн., що призвело до фактичного ненадходження до бюджету коштів у особливо великих розмірах.
У ході документування протиправної діяльності шляхом проведення оглядів наявних в ДФС автоматизованих інформаційних систем встановлено, що вказаною групою осіб використовується ряд підконтрольних суб`єктів підприємницької діяльності, такі як: ТОВ «Пакхауз груп», код 43461142, ТОВ «Віандот», код 42144471, ТОВ «Амрокс», код 42139000, ТОВ «Леггорн Трейд» код 43461142 та інші, що здійснюють відправлення податкової звітності до ДПС України з однієї ІР-адреси.
Вищезазначені підприємства не є виробниками жодної продукції. У зазначених підприємств немає основних фондів, найманих працівників та робітників (Згідно звіту 1-ДФ на підприємстві працює лише 1 особа директор). На підприємствах відсутні виробничі можливості, автотранспорт, складські приміщення, наявні запаси готової продукції. Підприємства створені для фактичного здійснення нелегальної торгівлі курячими яйцями за готівку з документальним оформленням продажу на адресу ризикових підприємств.
На даний час задокументовано наступну схему ухилення від сплати податків: власники компанії «Мінор» маючи оптову базу торгівлі здійснюють придбання та подальшу реалізацію товару (яйця) кінцевому споживачу: громадянам або фізичним особам підприємцям (не платникам ПДВ) за готівку. Документальне оформлення придбання товару (яєць) здійснюється на ТОВ «Пакхауз груп», ТОВ «Віандот», ТОВ «Амрокс», постачальники - підприємства реального сектору економіки (виробників), які є постачальниками яєць на ТОВ «Мінор». В теперішній час документальне оформлення придбання товару (яєць) здійснюється на ТОВ «Леггорн Трейд».
Реалізація товару здійснюється за готівку, дані операції по підприємствам ТОВ «Пакхауз груп», ТОВ «Віандот», ТОВ «Амрокс», ТОВ «Леггорн Трейд» в податковому та бухгалтерському обліках жодним чином не обліковуються. В свою чергу підприємства отримують залишки податкового ліміту з ПДВ та не обліковану готівку.
Далі йде формування податкового кредиту ризиковим підприємствам, які в другому (третьому) ланцюгу здійснюють підміну номенклатури товару, та як наслідок надають податкову вигоду третім особам.
Тобто, вказаною групою осіб, через підконтрольні підприємства впроваджено схему з реалізації продуктів харчування (яєць) суб`єктам господарювання фізичним особам-підприємцям за готівковий рахунок без документального оформлення та декларування, в свою чергу документальне оформлення нібито реалізації товарів здійснюється з зазначених підконтрольних підприємств на СГД з ознаками ризиків, з відповідною номенклатурою товарів.
Крім того, особи які документально оформлюють реалізацію товару (яєць) від ТОВ «Пакхауз груп», ТОВ «Віандот», ТОВ «Амрокс», ТОВ «Леггорн Трейд» на адресу ризикових СГД фактично декларують ціну значно нижче, чим ціна фактично реалізованого товару (яєць) за готівковий рахунок. Зазначені маніпуляції імовірно здійснюються з метою взагалі несплати податків вказаними підприємствами.
Товар (Яйце), яке куплено на зазначених підприємствах- постачальниках, завозиться для зберігання перед подальшою реалізацією на складські приміщення ТОВ «Мінор», код 32817638, засновниками якого є ОСОБА_5 та ОСОБА_4 , за адресою: АДРЕСА_1 . Курячі яйця, які закуплено за документами через зазначені СПД фактично перевозяться підприємством-перевізником ПП «Континенттранс», код 31142499 засновником якого є ОСОБА_5 .
Одним з відповідальних осіб за тіньову реалізацію продукції і отримання не облікованих грошових коштів є громадянин ОСОБА_6 , який здійснює реалізацію товару (яйця) без відображення по обліках кінцевому споживачу: громадянам або фізичним особам підприємцям (не платникам ПДВ) за готівку в місяць біля 920 тис. грн., територія обслуговування Чугуївській, Куп`янський, Зміївський, Балаклійський райони Харківської області.
Крім того, встановлено інших співробітників ТОВ «Мінор», які також здійснюють реалізацію товару (яйця) без відображення по обліках кінцевому споживачу: іншим громадянам або фізичним особам підприємцям (не платникам ПДВ) за готівку, а саме: ОСОБА_8 , РНОКПП НОМЕР_1 , територія обслуговування Мерефянський, Первомайський райони Харківської області; ОСОБА_9 , РНОКПП НОМЕР_2 , територія обслуговування Вовчанський, Богодухівський райони Харківської області; ОСОБА_10 , РНОКПП НОМЕР_3 , територія обслуговування м. Харків.
Відповідальними особами за контроль та діяльність підприємств (ТОВ «Пакхауз груп», ТОВ «Віандот», ТОВ «Амрокс», ТОВ «Леггорн Трейд»), які створені та використовувались з метою ухилення від сплати податків, є громадяни: ОСОБА_11 (адвокат), ОСОБА_12 (адвокат), ОСОБА_7 (бухгалтер).
Згідно висновку економічного дослідження №02/09 від 07.09.2020 ймовірні втрати бюджету від діяльності такої протиправної схеми, зокрема з податку на прибуток підприємств становитимуть 13 012 597,51 грн.
Проведеними заходами встановлено, що у громадянина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за місцем проживання АДРЕСА_2 , можуть знаходитись печатки, первинні бухгалтерські документи, документи чорнової бухгалтерії підконтрольних суб`єктів господарювання, грошові кошти одержані злочинним шляхом.
Виявлені та вилучені документи, предмети та речі мають важливе значення, постановою від 07.11.2020 визнані речовими доказами у кримінальному провадженні, самі по собі, та в своїй сукупності можуть містити відомості, про вчинення кримінального правопорушення та у подальшому необхідні стороні обвинувачення для проведення ряду слідчих (процесуальних) дій, доказу вини причетних до злочинної діяльності у суді, майбутнього відшкодування збитків та пред`явлення цивільного позову.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт вилученого майна необхідно застосувати з метою забезпечення збереження речових доказів у кримінальному провадженні.
З огляду на вищевказане, відповідно до ст.ст. 167, 170, 171 КПК України, виникла необхідність накладення арешту на вищевказане у клопотанні майно, яке є знаряддям вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди, адже не застосування арешту на дане майно може привести до його знищення, втрати або настання інших наслідків, які можуть перешкодити здійсненню досудового розслідування.
Вилучені предмети та речі визнані у кримінальному провадженні у якості речових доказів, повернення зазначених речей та документів може призвести до їх знищення, втрати, пошкодження, зміни первинного змісту, унеможливить встановлення відомостей та отримання додаткових доказів, шляхом їх дослідження, інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Прокурор ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду справи, до канцелярії суду надійшла заява прокурора, в якій він просить провести судове засідання за його відсутності, клопотання підтримує в повному обсязі.
В судове засідання представник ТОВ «Мінор» не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду справи, до канцелярії суду надійшла заява від директора ТОВ «Мінор» ОСОБА_4 , в якій він просить провести судове засідання без його участі, відмовити у задоволенні клопотання, оскільки органом досудового розслідування не наведено жодних правових підстав для поновлення строків подання клопотання, також воно не є достатньо мотивованим та обґрунтованим. Вилучене майно та документи взагалі не мають жодного відношення до кримінального провадження.
Оскільки відповідно до ч.1 ст. 172 КПК України неприбуття цих осіб в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання, слідчий суддя розглядає клопотання за їх відсутності.
В клопотанні про арешт вилученого майна, сторона обвинувачення просить поновити строк подачі до суду клопотання про накладання арешту на майно, вилучено 06.11.2020 в ході проведення обшуку на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова.
Відповідно до ч. 1 ст. 117 КПК України, пропущений з поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.
Вказаною статтею передбачається не просто можливість, а й обов`язковість поновлення строку виконання процесуальних дій, пропущеного з поважних причин. Поважність причин визначається слідчим суддею у разі неможливості своєчасного подання відповідного документа через будь-які обставини, що не дозволили учасникові процесу завчасно подати відповідний документ.
Принципом кримінального судочинства є доступ до правосуддя (ст. ст. 7, 21 КПК України), який впроваджує у вітчизняне кримінальне процесуальне законодавство міжнародно-правовий стандарт, який міститься у ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з яким кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
З огляду на викладене, враховуючи що 07.11.2020 та 08.11.2020 є вихідними днями, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав до задоволення клопотання сторони обвинувачення та поновлення процесуального строку прокурору на звернення до суду з клопотанням про арешт майна, пропущеного із поважних причин.
Відповідно до вимог ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Згідно п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до вимог ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч.2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.
Відповідно до вимог ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для часткового задоволення клопотання прокурора та накладення арешту на вказане в клопотанні майно, оскільки прокурор довів наявність достатніх підстав вважати, що вказані речі та документи є речовими доказами та зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення.
При цьому, відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 159 КПК України тимчасовий доступ до електронних інформаційних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку здійснюється шляхом зняття копії інформації, що міститься в таких електронних інформаційних системах або їх частинах, мобільних терміналах систем зв`язку, без їх вилучення.
Таким чином, слідчий суддя покладає на слідчого обов`язок за участю спеціаліста зняти інформацію з відеореєстратора, після чого повернути вказане майно власникам такого майна.
Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170 173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
Зобов`язати прокурора за участю спеціаліста зняти інформацію з відео реєстратора, після чого це арештоване майно передати на відповідальне зберігання власникам такого майна, а саме: відеореєстратора s/n 2D01BA6PAPQ6C51
Попередити власників вилученого майна про кримінальну відповідальність за ст. 388 КК України про необхідність збереження арештованого майна.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а особами які не були присутні при проголошенні ухвали в той же строк з моменту отримання копії цієї ухвали.

Слідчий суддя - ОСОБА_1