Справа № 708/812/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 серпня 2020 року слідчий суддя Кам`янського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі заявника ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , представника органу дізнання ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кам`янка Черкаської області клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту на майно,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_3 звернувся до суду з указаним клопотанням, посилаючись на те, що у провадженні Чигиринського РВП в Черкаській області знаходиться кримінальне провадження № 0000090 від 23 березня 2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 213 КК України.

25 березня 2020 року ухвалою слідчого судді Чигиринського районного суду Черкаської області було накладено арешт на належний йому металобрухт вагою 4000 кг.

Зазначає, що тривалий час по справі не здійснювалось досудове розслідування та дізнання, його процесуальний статус окрім як власника майна не визначений. Приналежність арештованого майна до доказів заперечував, а тому просив арешт скасувати.

В ході судового розгляду скаржник клопотання підтримав.

Сторона обвинувачення проти задоволення клопотання заперечували.

Заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання та справи, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Як встановлено в ході судового розгляду, доводи скаржника про необґрунтованість включення вилученого металобрухту ОСОБА_3 до переліку доказів у справі, були предметом дослідження слідчого судді, який накладав арешт і цьому надана його правова оцінка.

На час розгляду клопотання постанова про визнання цих речей речовими доказами не переглянута і дане майно з числа доказів не виключене.

Крім цього, доводи щодо незаконності накладення арешту на майно були предметом апеляційного перегляду і ухвалою Черкаського апеляційного суду від 20 травня 2020 року ухвала слідчого судді про накладення арешту на металобрухт залишена без змін.

Також, судовим розглядом встановлено, що скаржник місяць тому вже звертався до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна і ухвалою слідчого судді Черкаського районного суду Черкаської області від 06 липня 2020 року в задоволенні його клопотання відмовлено.

Дана ухвала набрала законної сили і скаржник в судовому засідання не зміг пояснити, які протягом останнього місяця виникли обставини, які не існували на час вирішення попереднього клопотання і вони мають вагоме значення при вирішенні питання доцільності накладеного арешту на час судового розгляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно з абз. 2 ч. 1 ст 174 КПК України арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Як вбачається з вивчених матеріалів кримінального провадження досудове розслідування, а згодом і дізнання (з 01.07.2020 року) у справі проводиться не належним чином і доводи скаржника про порушення статті 28 КПК України заслуговують уваги прокурора, на що слідчий суддя вважає за необхідне йому вказати.

Зокрема, у відповідності до статті 9 КПК України сторона обвинувачення має надати повну оцінку обставинам справи і розумні строки прийняти передбачені КПК України процесуальні рішення про завершення кримінального провадження, в тому числі в ході якого і вирішити долю речових доказів у ньому.

Між тим, слідчий суддя з огляду на те, що кримінальне провадження триває і не закрите, вилучене майно досі являється доказом у справі, знаходить необґрунтованим клопотання про скасування арешту, а тому в його задоволенні слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-174, 309, 372, 392 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в :

У задоволенні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту на майно відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1