КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/824/351/2021 Доповідач: ОСОБА_2
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20 січня 2021 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду в складі:
головуючого судді ОСОБА_2 ,
суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
при секретарі судового засідання ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали провадження за апеляційною скаргою захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , які діють в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 , на ухвалу слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва від 11 січня 2020 року, щодо
ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Євпаторія АР Крим, громадянина України, не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,
який підозрюється в скоєнні кримінальних правопорушень, передбаченихп.6 ч.2 ст.115, ч.1 ст.359, ч.1 ст.263 КК України,
за участю: прокурора ОСОБА_9 , захисника ОСОБА_7 ,
в с т а н о в и л а:
Обрано відносно ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.
Не пізніше, як через 48 годин з часу доставки ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до місця кримінального провадження, забезпечити його доставку до слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва для вирішення питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід.
Не погоджуючись з вказаним рішенням, захисники ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , які діють в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 , подали клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження та апеляційну скаргу в якій просять скасувати оскаржувану ухвалу та постановити нову, якою у клопотанні старшого слідчого Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_10 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_8 , - відмовити.
На обґрунтування вимог апеляційної скарги апелянти зазначають, що проведення судового засідання по розгляду клопотання про застосування до ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у закритому режимі є безпідставним, та таким, що не ґрунтується та протирічить чинним положенням КПК України.
Також апелянти зазначають, про фактичне позбавлення права на захист ОСОБА_8 , що полягає у розгляді клопотання про застосування до ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без залучення захисника, участь якого в порядку ст. 52 КПК України є обов`язковою.
На обґрунтування вимог клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження апелянти зазначають, що судовий розгляд клопотання про застосування щодо ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою проходив в закритому режимі, без повідомлення підозрюваного та його захисника, оскаржувана ухвала відсутня в Єдиному державному реєстрі судових рішень. 12.11.2020 року захисником ОСОБА_8 було отримано текст оскаржуваного судового рішення. Зазначене викликало об`єктивну неможливість оскарження вказаного судового рішення у встановлені процесуальні строки.
Заслухавши доповідь судді, пояснення захисника, який підтримав апеляційну скаргу і просив її задовольнити, пояснення прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги, вважав ухвалу слідчого судді законною та обґрунтованою, вивчивши матеріали провадження і перевіривши доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню виходячи з наступного.
Згідно з вимогами ч.2 ст.395 КПК України ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення. Згідно частини 3 зазначеної статті, якщо ухвалу суду було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
Відповідно до положень ч.1. ст.117 КПК України пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.
Оскільки з матеріалів апеляційної скарги встановлено, що судовий розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою здійснювався без повідомлення підозрюваного та його захисника, тобто строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді заявниками пропущено з поважних причин, у зв`язку з чим такий строк підлягає поновленню.
31.12.2019 ОСОБА_8 було повідомлено про підозру у вчиненні злочинів, передбачених п.6 ч.2 ст.115, ч.1 ст.263 КК України в даному кримінальному провадженні.
В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_8 інкримінованих йому кримінальних правопорушень, яка повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: протоколом огляду місця події (ПКіВ «Гідропарк») від 23.12.2019 року; протоколом огляду місця події (трупа ОСОБА_12 ) від 23.12.2019 року; протоколом огляду місця події (автомобіль з ознаками підпалу, що виявлений під мостом ОСОБА_13 ) від 23.12.2019 року; протоколом огляду місця події (мобільний телефон марки Хуавей, що виявлений під мостом ОСОБА_13 ) від 23.12.2019 року; протоколом огляду місця події (автомобіль марки Мерседес С200 з ознаками підпалу) від 24.12.2019 року; протоколом огляду місця події (дослідження трупу ОСОБА_12 ) від 24.12.2019 року; протоколом огляду місця події (автомобіль марки Тойота Кемрі, д.н.з. НОМЕР_1 ) від 24.12.2019 року; протоколом допиту потерпілої ОСОБА_14 від 28.12.2019 року; протоколами допитів свідків ОСОБА_15 , ОСОБА_16 від 23.12.2019 року; ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 від 25.12.2019 року; ОСОБА_17 , ОСОБА_20 від 26.12.2019 року; ОСОБА_19 , ОСОБА_21 від 27.12.2019 року; протоколом проведення слідчого експерименту за участю свідка ОСОБА_16 від 24.12.2019 року; протоколами пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідків ОСОБА_17 , ОСОБА_20 від 26.12.2019 року; ОСОБА_21 від 27.12.2019 року; лікарським свідоцтвом про смерть № 020-2895 від 24.12.2019; протоколом перегляду відеозаписів від 02.01.2020 року; речовими доказами, іншими доказами в їх сукупності.
09.01.2020 постановою старшого слідчого підозрюваного ОСОБА_8 оголошено в розшук ОРС «Розшук» (04-672) від 10.01.2020 року .
02.01.2020 старшим слідчим Дніпровського УП ГУНП у м.Києві підозрюваному ОСОБА_8 були надіслані повістки про виклик на 06.01.2020, 07.01.2020, 08.01.2020 року для участі у слідчих діях, однак у вказані дату та час останній на виклик не прибув, про причину неявки жодним чином не повідомив.
Слідчий вважає, що таким чином ОСОБА_8 , достовірно знаючи про необхідність прибуття до старшого слідчого Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_10 , будучи належним чином повідомленим про дату, час прибуття для проведення слідчих дій, порушив обов`язок прибуття за викликом до органу досудового розслідування без поважних причин неприбуття, визначених ст. 138 КПК України.
Окрім цього, 08.01.2020 на запит за вих. №44/125/50-2020 від 02.01.2020 було отримано відповідь Державної прикордонної служби України, відповідно до якого 25.12.2019 року о 18-30 годині ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (документ № НОМЕР_2 ) перетнув державний кордон України в пункті пропуску Бориспіль D (рейс 458 Київ-Стамбул).
У зв`язку з чим є достатньо підстав вважати, що ОСОБА_8 умисно ухиляється від органів досудового розслідування.
З метою більш повного та комплексного використання можливостей правоохоронних органів у встановленні та затриманні підозрюваного виникла необхідність у затриманні та обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
У виключних випадках тримання під вартою може бути застосовано відносно підозрюваного, який знаходячись на волі, переховується від органів досудового розслідування, у зв`язку з чим можна зробити висновок, що застосування до підозрюваного ОСОБА_8 запобіжного заходу, не пов`язаного з позбавленням волі, не забезпечить виконання процесуальних рішень.
Також слідчий вказав на обґрунтування клопотання, що на даний час існують ризики, які передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:
- п.1 ст.177 КПК України підозрюваний ОСОБА_8 переховується від органів досудового розслідування, а перебуваючи на свободі, будучи обізнаним з санкцією статті, яка йому інкримінується, може переховуватись від суду, оскільки ним вчинено особливо тяжкий злочин, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 10 до 15 років або довічне позбавлення волі, з конфіскацією майна. Так на даний час з метою уникнення відповідальності ОСОБА_8 свідомо залишив територію України, відбувши до Туреччини.
- п.2 ст.177 КПК України підозрюваний ОСОБА_8 , перебуваючи на свободі може знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення. Ризик того, що ОСОБА_8 , може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, підтверджується тим, що під час проведення досудового слідства виявлено ряд обставин, які органу досудового розслідування не були відомі та підлягають додаткову дослідженню, а перебування на волі підозрюваного може негативно вплинути на збереження речей та документів.
- п.3 ст.177 КПК України підозрюваний ОСОБА_8 , перебуваючи на свободі може незаконно впливати на потерпілу, свідків у даному кримінальному провадженні, оскільки обізнаний про місця проживання останніх з метою схилити їх до дачі неправдивих показів у суді.
- п.4 ст.177 КПК України підозрюваний ОСОБА_8 , перебуваючи на свободі може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме не з`являтися за викликами до слідчого для проведення слідчих та процесуальних дій.
- п.5 ст.177 КПК України підозрюваний ОСОБА_8 , перебуваючи на свободі може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки не працевлаштований, не має постійного джерела доходу.
На думку слідчого, інші більш м`які запобіжні заходи не забезпечать належної процесуальної поведінки підозрюваного.
11 січня 2020 року ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва задоволено зазначене клопотання старшого слідчого та обрано відносно ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.
Задовольняючи дане клопотання слідчого про застосування відносно ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вислухав пояснення прокурора, дослідив матеріали клопотання та прийшов до висновку, що в судовому засіданні, на думку слідчого судді, встановлена наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_8 злочинів, передбачених п.6 ч.2 ст.115, ч.1 ст.359, ч.1 ст.263 КК України, наявними у справі допустимими доказами.Врахував, крім іншого, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винним у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, репутацію, вік та стан здоров`я, майновий стан підозрюваного, міцність його соціальних зв`язків, підвищену суспільну небезпеку злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_8 , які на думку слідчого судді, дають підстави для висновку, що існують з боку підозрюваного ризики, передбачені ст.177 КПК України, а саме, можливість переховування від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Таким чином, враховуючи обставини, перераховані у ст.178 КПК України, а також доведеність прокурором під час судового розгляду клопотання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч.1 ст.176 КПК України, не може запобігти доведеним під час розгляду клопотання ризикам, тому клопотання слідчого про застосування до ОСОБА_8 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задоволено та застосувати до останнього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Однак перевіряючи доводи апеляційної скарги, колегією суддів встановлено, що слідчим суддею при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою допущено істотне порушення вимог кримінального процесуального закону.
Так, за нормами ст.370 КПК України встановлено, що судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.
Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбаченим цим Кодексом.
Тільки таке рішення, що відповідає всім вимогам закону, здатне забезпечити досягнення завдань правосуддя та захистити права і законні інтереси усіх учасників процесу.
Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 409 КПК України підставою для скасування або зміни судового рішення при розгляді справи в суді апеляційної інстанції є істотне порушення вимог кримінального процесуального закону.
Згідно ч. 1 ст. 412 КПК України істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону є такі порушення вимог цього Кодексу, які перешкодили чи могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення.
Перевіривши матеріали клопотання, колегія суддів приходить до висновку, що слідчим суддею під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_8 , допущені істотні порушення вимог кримінального процесуального закону, які перешкодили суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення, виходячи з наступного.
Як вбачається з матеріалів клопотання та оскаржуваної ухвали, ОСОБА_8 , підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених п.6 ч.2 ст.115, ч.1 ст.263 КК України, злочин передбачений х п.6 ч.2 ст.115 КК України є особливо тяжким злочином відповідно до вимог ст. 12 КК України, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 10 до 15 років або довічне позбавлення волі, з конфіскацією майна.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 52 КПК України участь захисника є обов`язковою у кримінальному провадженні щодо особливо тяжких злочинів. У цьому випадку участь захисника забезпечується з моменту набуття особою статусу підозрюваного.
Згідно вимог п. 1 ч. 1 ст. 49 КПК України слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд зобов`язані забезпечити участь захисника у кримінальному провадженні у випадках, якщо відповідно до вимог статті 52 цього Кодексу участь захисника є обов`язковою, а підозрюваний, обвинувачений не залучив захисника.
Частиною 1 статті 193 КПК України визначено, що розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, його захисника, крім випадків, передбачених частиною шостою цієї статті.
В ч. 6 ст. 193 КПК України йдеться про те, що слідчий суддя, суд може розглянути клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого, лише у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що підозрюваний, обвинувачений оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.
Однак в даній нормі закону не зазначається проте, що слідчий суддя може розглянути клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрати такий запобіжний захід за відсутності захисника, більш того, коли його участь є обов`язковою.
Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 412 КПК України судове рішення у будь-якому разі підлягає скасуванню, якщо судове провадження здійснено за відсутності захисника, якщо його участь є обов`язковою.
Згідно п. 1 ч. 1 ст. 415 КПК України суд апеляційної інстанції скасовує вирок чи ухвалу суду і призначає новий розгляд у суді першої інстанції, якщо встановлено порушення, передбачені пунктами 2, 3, 4, 5, 6, 7 частини другої статті 412 цього Кодексу.
З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів приходить до того, що судом під час постановлення оскаржуваної ухвали не було належним чином дотримано вимог кримінального процесуального закону.
Таким чином оскаржена ухвала була постановлена з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону, що суттєво впливає на законність прийнятого рішення у зв`язку з чим підлягає скасуванню на підставі ст.ст. 49, 52, 412, та призначення нового судового розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_8 в суді першої інстанції, під час якого необхідно врахувати наведене, ретельно, використовуючи усі процесуальні можливості та дотримуючись положень процесуального закону, прийняти законне та обґрунтоване рішення.
Керуючись ст.ст. 193, 194, 309, 376, 405, 407, 412, 415, 418, 419, 422 КПК України, колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду, -
п о с т а н о в и л а:
Поновити захисникам ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , які діють в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 , строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва.
Апеляційні скарги захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , які діють в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 , - задовольнити частково.
Ухвала апеляційного суду відповідно до правил, визначених ч. 4 ст. 424 КПК України, є остаточною й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.
Судді:
______________ ________________ __________________
ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4