Справа №463/4085/20
Провадження №1-кс/463/2365/20
У Х В А Л А

24 листопада 2020 року Личаківський районний суд м. Львова

в складі слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2

розглянувши скаргу ОСОБА_3 на постанову слідчого Першого слідчого відділу Територіального управління державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові, ОСОБА_4 від 30 квітня 2020 року про закриття кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000163 від 07.02.2020, -
в с т а н о в и в :

скаржник звернулася із скаргою до слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова про скасування постанови слідчого Першого слідчого відділу Територіального управління державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові, ОСОБА_4 від 30 квітня 2020 року про закриття кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000163 від 07.02.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.366 КК України.

В обґрунтування заявленої скарги покликається на те, що 30 квітня 2020 року слідчим ОСОБА_4 винесено постанову про закриття кримінального провадження №0000163 від 07.02.2020, у зв`язку з відсутністю у діях слідчого 1 СВ СУ ТУ ДБР, розташованого у м. Львові ОСОБА_5 складу кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.366 КК України, закрито на підставі п.2 ч.1 ст.284 КК України. Вважає, що слідчим було формально проведено досудове розслідування, не проведено жодної необхідної слідчої дії, постанова не містить дійсного посилання на фактичні обставини. Звертає увагу, що розслідування повинно було бути ретельним і сумлінним, забезпечити встановлення винних осіб та їх покарання. Просить скасувати оскаржувану постанову.

В судове засідання ОСОБА_3 повторно не з`явилась, про дату, час та місце розгляду скарги була завчасно повідомлена належним чином, причини неявки суду не повідомила, клопотання про відкладення не подавала.
Суб`єкт оскарження в судове засідання не з`явився, про час і місце розгляду скарги повідомлений належним чином, скерував на адресу суду матеріали кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000163 від 07.02.2020.
Порядок розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора під час досудового розслідування врегульовано статтею 306 КПК. Частиною другою статті 306 КПК визначено, що скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування розглядаються не пізніше сімдесяти двох годин з моменту надходження відповідної скарги, крім скарг на рішення про закриття кримінального провадження, які розглядаються не пізніше п`яти днів з моменту надходження скарги.
За приписами частини третьої статті 306 КПК розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.
Порядок здійснення виклику в кримінальному провадженні визначений статтею 135 КПК, частиною першою якої передбачено, що особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою.
Як вбачається з матеріалів скарги, ОСОБА_3 неодноразово скеровувалися судові повістки про виклик до суду, така в судові засідання вкотре не з`явилась, причини неявки не повідомила.
Відповідно до імперативних вимог частини третьої статті 306 КПК участь у судовому засіданні скаржника чи його захисника, представника (принаймні однієї із зазначених осіб) є обов`язковою. Водночас згідно із частиною другою цієї ж статті слідчий суддя зобов`язаний розглянути скаргу не пізніше п`яти днів з моменту надходження скарги.
У разі ж неявки до суду скаржника, належним чином сповіщеного про розгляд скарги, слідчий суддя не наділений повноваженнями забезпечити прибуття цієї особи проти її волі.
Таким чином, закон не встановлює жодних заходів процесуального примусу для забезпечення участі в судовому засіданні особи, котра оскаржує рішення, дії чи бездіяльність слідчого, прокурора. Не передбачає закон і можливості розгляду судом скарги за відсутності скаржника, належним чином повідомленого про такий розгляд (якщо в судовому засіданні не бере участі його захисник чи представник).
У частині другій статті 307 КПК визначено вичерпний перелік рішень, які слідчий суддя може прийняти за результатами розгляду відповідної скарги: скасувати рішення слідчого чи прокурора; зобов`язати припинити дію чи вчинити певну дію; відмовити в задоволенні скарги.
Однак постановлення будь-якої з наведених ухвал за відсутності і скаржника, і його захисника чи представника не відповідатиме приписам частини третьої статті 306 КПК.
Прийняття ж у такому випадку іншого рішення, крім зазначених у частині першій статті 307 КПК, не пов`язаного з розв`язанням порушених у скарзі питань по суті (зокрема, про залишення скарги без розгляду) суперечитиме закріпленій у пункті 2 частини першої статті 7, статті 9 КПК засаді законності, оскільки відповідного способу вирішення скарги законом не передбачено. Тоді як згідно з частиною другою статті 19 Конституції України суд, як і інші органи державної влади та їх посадові особи, зобов`язаний діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Таким чином, враховуючи повторну неявку скаржника в судове засідання з невідомих причин та беручи до уваги наведені вище норми законодавства, слідчий суддя вважає, можливим здійснити розгляд скарги у відсутності скаржника.
Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Частина перша ст. 22 КПК України передбачає, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.
Враховуючи неявку учасників, розгляд скарги проводиться на підставі скарги та поданих до неї документів.
Дослідивши матеріали скарги, приходжу до наступного висновку.
Як вбачається з матеріалів кримінального провадження №0000163, постановою слідчого Першого слідчого відділу Територіального управління державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові, ОСОБА_4 від 30 квітня 2020 року кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000163 від 07.02.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.366 КК України, закрито на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України, у зв`язку з відсутністю у діях слідчого 1 СВ СУ ТУ ДБР, розташованого у м. Львові ОСОБА_5 складу кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.366 КК України.

Відповідно до ч.2 ст.9 КПК України слідчий зобов`язаний всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

З наданих суду матеріалів кримінального провадження №0000163 від 07.02.2020 вбачається, що підставою для внесення даних в ЄРДР являється звернення ОСОБА_3 від 01.03.2019 про вчинення злочину передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України.

Із змісту заяви ОСОБА_3 про вчинення злочину від 01.03.2019р. вбачається, що на думку скаржниці злочин передбачений ч. 1 ст. 366 КК України полягає в тому, що особою ОСОБА_5 в судовому засіданні Личаківського районного суду м.Львова по розгляду скарги ОСОБА_3 , ОСОБА_6 (справа №463/247/19) представлено ксерокопію паперу без підпису будь-якої особи і відповідного відтиску печатки уповноваженого органу з назвою - «Витяг з наказу №36-20к від 28.11.2018 року Територіального управління ДБР, розташованого у м.Львові», з змісту якого вбачається, що ОСОБА_5 переведено на посаду слідчого управлінні Територіального управління ДБР, розташованого у м.Львові з 28.11.2018 року з випробувальна строком 6 місяців». Зазначена ксерокопія в жодний спосіб не підтверджує факт перебування ОСОБА_5 на будь-якій посаді в Територіальному управління Державного бюро розслідувань розташованого в м.Львові, як і не делегує право на участь в будь-якому судовому засіданні, зокрема, Личаківського районного суду м. Львова. Ксерокопія має ознаки підробленого документу з метою ОСОБА_5 його подальшого використання.

З оскаржуваної постанови та матеріалів кримінального провадження №0000163, встановлено, що слідчим в ході досудового розслідування було проведено наступні слідчі дії.
Зокрема, допитано як свідка слідчого 1 СВ СУ ТУ ДБР, розташованого у м. Львові ОСОБА_5 , яка пояснила, що у провадженні Личаківського районного суду м. Львова перебувала скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб ТУ ДБР, розташованого у м. Львові. Вона декілька разів приймала участь в судових засіданні та на прохання ОСОБА_3 надала належним чином завірену копію наказу про призначення в ТУ ДБР, розташоване у м. Львові.

В матеріалах провадження наявна копія витягу з наказу від 28.11.2018 за №36-2о/с, з якого вбачається, що ОСОБА_5 переведено на посаду слідчого Першого слідчого відділу слідчого управління Територіального управління державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові.

Диспозиція ч.1 ст.366 КК України передбачає складання, видачу службовою особою завідомо неправдивих офіційних документів, внесення до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей, інше підроблення офіційних документів.

У відповідності до вимог ст. 221 КПК України слідчий, прокурор зобов`язаний за клопотанням сторони захисту, потерпілого, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, надати їм матеріали досудового розслідування для ознайомлення, за виключенням матеріалів про застосування заходів безпеки щодо осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві, а також тих матеріалів, ознайомлення з якими на цій стадії кримінального провадження може зашкодити досудовому розслідуванню. Відмова у наданні для ознайомлення загальнодоступного документа, оригінал якого знаходиться в матеріалах досудового розслідування, не допускається. Під час ознайомлення з матеріалами досудового розслідування особа, що його здійснює, має право робити необхідні виписки та копії.

Таким чином, аналізуючи матеріали кримінального провадження та оскаржувану постанову, слідчий суддя погоджується з висновком слідчого, який зроблений у оскаржуваній постанові, що в діях слідчого 1 СВ СУ ТУ ДБР, розташованого у м. Львові ОСОБА_5 відсутній склад кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України.

Крім цього, на думку слідчого судді, для висновку про відсутність у діях вказаних осіб складу злочину передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України немає необхідності проводити будь-які додаткові слідчі дії, оскільки такий являється очевидним виходячи з викладених скаржницею аргументів в заяві про вчинення кримінального правопорушення від 01.03.2019р.

Враховуючи наведене, слідчий суддя приходить до висновку, що ні в ході розгляду скарги, ні в ході досудового розслідування, не встановлено відомостей та не здобуто даних, які б свідчили про вчинення слідчою 1 СВ СУ ТУ ДБР, розташованого у м. Львові ОСОБА_5 злочину передбаченого ч.1 ст.366 КК України, в зв`язку з чим підстав для задоволення скарги немає.

Таким чином, керуючись принципами змагальності та диспозитивності кримінального судочинства в задоволенні скарги слід відмовити.
Керуючись ст.ст. 9, 22, 26, 214, 303-307, 309, 372 КПК України, суд-

п о с т а н о в и в:

відмовити в задоволенні скарги ОСОБА_3 про скасування постанови слідчого Першого слідчого відділу Територіального управління державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові, ОСОБА_4 від 30 квітня 2020 року про закриття кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000163 від 07.02.2020.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляція безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1