Справа № 180/1630/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 листопада 2020 р.

Слідчий суддя Марганецького міського суду ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Марганці клопотання слідчого Марганецького ВП Нікопольського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , погодженого з прокурором ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу - тримання під вартою щодо

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уроженця м.Марганець, з неповною середньою освітою, непрацюючого, неодруженого, маючого малолітнього сина, проживаючого АДРЕСА_1 , раніше судимого :

- 25.01.2008 року Марганецьким міським судом Дніпропетровської області за ч.3 ст.185 КК України до 3 років позбавлення волі

- 26.03.2010 року Марганецьким міським судом Дніпропетровської області за ч.2 ст.186, ч.2 ст.187, ч.4 ст.187 КК України до 9 років позбавлення волі

В С Т А Н О В И В :

Слідчий Марганецького ВП Нікопольського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу - тримання під вартою щодо ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні злочинів, передбачених ч.3 ст.185, ч.1 ст.263 КК України.

Обґрунтовуючи клопотання, слідчий послалася на те, що ОСОБА_4 повідомлено про підозру 7.11.2020 року.

Оскільки наявні ризики, передбачені ст.177 КПК України, то є достатні підстави для застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Прокурор клопотання підтримав, просив задовольнити, оскільки наявні докази на підтвердження підозри та наявні ризики, передбачені ст.177 КПК України.

Підозрюваний ОСОБА_4 пояснив, що прокурором не доведено наявність ризиків, передбачених законом. Ухвалою суду до нього було застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою з визначенням застави, він вніс заставу , після чого знаходився вдома, на потерпілих та свідків не впливав. Проживає в цивільному шлюбі, має малолітнього сина. Кошти має за рахунок отриманої компенсації в 2019 році.

Захисник ОСОБА_5 просила в задоволенні клопотання відмовити, посилаючись на те, що не має доказів на підтвердження ризиків, підозрюваний має міцні соціальні зв`язки, виховує малолітню дитину.

Заслухавши підозрюваного, прокурора, захисника, дослідивши копії матеріалів, доданих до клопотання, прихожу до наступного.

11.10.2020 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000454 внесено запис про кримінальне правопорушення, передбачене ч.3 ст.185 КК України.

7.11.2020 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000489 внесено запис про кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст.263 КК України.

Постановою прокурора від 9 листопада 2020 року зазначені кримінальні провадження об`єднано в одне провадження.

9.11.2020 року в порядку ст.ст.276-278 КПК України ОСОБА_4 повідомлений про підозру.

Виходячи зі змісту ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор не доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею цього Кодексу.

Слідчий, звертаючись з клопотанням про застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою, а прокурор при розгляді клопотання довели про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, наявність достатніх підстав, що існує ризик переховування підозрюваного від досудового розслідування, вчинити інше кримінальне правопорушення, недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжких злочинів, має утриманців, не працює, регулярного доходу не має, раніше судимий за вчинення корисних злочинів. 19 вересня 2020 року щодо ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою та визначено заставу 43940 гривень.

Суду не надано відомостей, що за станом здоров`я він не може утримуватися в умовах СІЗО.

Європейський суд з прав людини в своєму рішенні у справі «Летельє проти Франції» від 26 червня 1991 року зазначив, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу. Тобто із зазначеного рішення слідує, що у справах, де особа обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, виходячи з самої тяжкості обвинувачення, попереднє ув`язнення може бути застосоване.

Відповідно до п.36 рішення ЄСПЛ у справі «Москаленко проти України» суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину та враховуючи серйозність висунутих щодо заявника обвинувачень, державні органи могли виправдано вважати, що такий ризик існує.

Тому на думку суду, для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного та виконання ним процесуальних обов`язків слід обрати запобіжний захід у виді тримання під вартою, оскільки більш м`які запобіжні заходи можуть не запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК.

Ризик впливу на свідків та потерпілого прокурором не доведено.

Відповідно до ч.3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя при постановлені ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обов`язків, передбачених цим Кодексом. Задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави, оскільки прокурором і слідчим не зазначено в клопотанні та не доведено необхідність застосування тримання під вартою без визначення розміру застави.

Враховуючи матеріальне становище підозрюваного, а саме те, що він не працює, тяжкість правопорушень, у вчиненні яких він підозрюється та обставини вчинення, вважаю за необхідне визначити йому заставу в розмірі 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить суму 126120 гривень, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у виді застави, який може бути внесений у будь-який момент до 6 січня 2021 року, вважаю за необхідне відповідно до ч.5 ст.194 КПК України покласти на нього обов`язки, передбачені цією статтею.

Керуючись ст.ст. 176-178,182, 193-194, 196, 205, 395 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу - тримання під вартою щодо ОСОБА_4 задовольнити.

Застосувати щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою, до 6 січня 2021 року, включно.

Одночасно визначити альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, а саме у розмірі 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 126120 гривень, дана сума є достатньою для внесення її як застави.

Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена, як підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою /заставодавцем/.

У разі звільнення ОСОБА_4 з-під варти під заставу, покласти на нього обовязки: прибувати до слідчого, прокурора або суду за першим викликом для проведення процесуальних дій; не відлучатися із м. Марганець без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Термін обов`язків, покладених слідчим суддею, у разі внесення застави визначити до 6.01.2021 року, включно.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Попередити підозрюваного, що в разі невиконання покладених на нього зобов`язань внесена застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1