УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 грудня 2020 року

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в приміщенні Шевченківського районного суду м.Києва клопотання директора ТОВ «ІНТЕРКАРГОСЕРВІС» ОСОБА_3 про скасування арешту, накладеного, в межах кримінального провадження № 0000234 від 16.14.2020 року,-

В С Т А Н О В И В:

У провадження слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва надійшло вищевказане клопотання директора ТОВ « ІНТЕРКАРГОСЕРВІС» ОСОБА_3 про скасування арешту на автомобіль марки Daf FX XF 105.460», реєстраційний номер НОМЕР_1 в складі загального напівпричіпа марки «Schmitz», реєстраційний номер НОМЕР_2 , накладеного ухвалою слідчого судді, в межах кримінального провадження №0000234 від 16.14.2020 року.

Прокурор за клопотанням якого накладався арешт у судове засідання не з`явився, про дату та час розгляду клопотання був повідомлений належним чином. .

Дослідивши доводи клопотання та долучені до нього матеріали, заслухавши учасника судового розгляду, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Положенням ч. 2 ст. 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Виходячи з вказаної процесуальної норми, на заявника покладається обов`язок довести ті обставини, які можуть стати підставою для скасування арешту.

Отже, власник майна або його представник повинні навести докази того, що зазначене у клопотанні майно арештоване необґрунтовано, або ж у застосуванні арешту майна відпала потреба.

У той же час, оцінюючи наведені заявником у клопотанні доводи, слідчий суддя не знаходить їх переконливими, оскільки вони не підтверджені достатніми доказами. В свою чергу, заявник, не з`явившись до суду, позбавив слідчого суддю можливості витребувати та перевірити докази, необхідні для прийняття рішення про задоволення клопотання.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 98, 170, 173, 174, 309, 376, 532 КПК України, слідчий суддя
УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання директора ТОВ «ІНТЕРКАРГОСЕРВІС» ОСОБА_3 про скасування арешту, накладеного, в межах кримінального провадження №0000234 від 16.14.2020 року відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчийсуддя ОСОБА_1