Справа № 369/4531/18
Провадження №1-кп/369/233/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.01.2021 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі:
головуючого судді ОСОБА_1
при секретарці ОСОБА_2
за участі прокурорки ОСОБА_3
представника потерпілого ОСОБА_4
захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,
розглянувши у підготовчому судовому засіданні обвинувальний акт в кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_7 та ОСОБА_8 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України,-
В С Т А Н О В И В:
В підготовчому судовому засіданні прокурорка висловила думку про можливість призначення обвинувального акту до судового розгляду. Представник потерпілого підтримав думку прокурорки. Захисниці ОСОБА_6 заявила клопотання про повернення обвинувального акту прокурору як такого, що не відповідає вимогам КПК України. Захисниця ОСОБА_5 та обвинувачені підтримали думку захисниці ОСОБА_6 .
Суд, вивчивши обвинувальний акт та додані до нього документи, вислухавши думку учасників процесу, дійшов до висновку про необхідність повернення обвинувального акту прокурору з наступних підстав.
У відповідності до п. 5 ч. 2 ст. 291 КПК України обвинувальний акт серед іншого має містити такі відомості: виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення.
Відповідно до ч. 1 ст. 337 КПК України судовий розгляд проводиться в межах висунутого особі обвинувачення відповідно до обвинувального акту, який є вважливим процесуальним документом і основою для захисту обвинуваченого в суді.
Відсутність конкретного формулювання обвинувачення порушує право обвинуваченого, передбачене п.1 ч. 3 ст. 42 КПК України, знати, у вчиненні якого саме кримінального правопорушення його обвинувачують.
Згідно обвинувачення, яке міститься в обвинувальному акті, 11.08.2017 близько 03 години 30 хвилин, ОСОБА_8 за попередньою змовою із ОСОБА_7 та ОСОБА_9 (обвинувальний акт щодо якого скеровано до Києво- Святошинського районного суду Київської області за результатами досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0005078 від 16.08.2017 за ч. 2 ст. 289 КК України), перебуваючи поблизу будинку АДРЕСА_1 , де в цей час був припаркований автомобіль марки ««Lexus RХ 470»», реєстраційний номер НОМЕР_1 , чорного кольору, 2004 року випуску, який належить Департаменту патрульної поліції Національної поліції України та перебуває у користуванні ОСОБА_10 , маючи прямий умисел на незаконне заволодіння транспортним засобом, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх настання, всупереч волі власника автомобіля марки «Lexus RХ 470», реєстраційний номер НОМЕР_1 , незаконно заволоділи вищезазначеним автомобілем та поїхали на ньому в напрямку Васильківського району Київської області.
Рухаючись на вище вказаному транспортному засобі, ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_7 залишили автомобіль в садовому товаристві «Домобудівельник - 1», ділянки № НОМЕР_2 , АДРЕСА_2 , після чого з місця вчинення злочину зникли.
Захисником надана суду копія вироку Києво-Святошинського районного суду Київської області від 03.03.2018, який набрав законної сили, згідно якого ОСОБА_9 спільно з невстановленою особою о 3-й год. 11.08.2017 вчинив злочин за ч. 2 ст. 289 КК України, а саме - незаконне заволодіння автомобілем марки «Lexus RХ 470» р.н. НОМЕР_1 , належним Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, який перебував у користуванні ОСОБА_10 .
Як вбачається зі змісту обвинувачення, яке міститься в обвинувальному акті, ОСОБА_7 та ОСОБА_8 інкримінується вчинення о 3-й год. 30 хв. 11.08.2017 злочину за ч. 2 ст. 289 КК України разом з ОСОБА_9 , а саме незаконного заволодіння автомобілем марки «Lexus RХ 470», р.н. НОМЕР_1 , належним Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, який перебував у користуванні ОСОБА_10 .
У той же час ОСОБА_9 засуджений вироком Києво-Святошинського районного суду Київської області від 03.03.2018, який набрав законної сили, згідно якого він вчинив даний злочин спільно з невстановленою особою о 3-й год. 11.08.2017.
Таким чином, в підготовчому судовому засіданні виявлені суттєві суперечності між обвинуваченням ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , яке міститься в обвинувальному акті, та вироком Києво-Святошинського районного суду Київської області від 03.03.2018, який набрав законної сили та яким засуджено ОСОБА_9 за вчинення того ж самого злочину.
Ці суперечності стосуються як часу вчинення злочину та і кількості осіб, які вчиняли даний злочин.
Крім того, в обвинуваченні ОСОБА_7 та ОСОБА_8 відсутні відомості про спрямованість умислу кожного з них та мотиви вчинення ними інкримінованого злочину, не конкретизовано у який спосіб здійснювалось незаконне заволодіння автомобілем та з якою метою, що свідчить про неконкретність висунутого обвинувачення.
Європейський суд з прав людини у справі «Абрамян проти Росії» від 09.10 2008 зазначив, що у тексті підпункту «а» ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод вказано на необхідність приділяти особливу увагу роз`ясненню «обвинувачення» особі, стосовно якої порушено кримінальну справу. Деталі вчинення злочину можуть відігравати вирішальну роль під час розгляду кримінальної справи, оскільки саме з моменту доведення їх до підозрюваного він вважається офіційно письмово повідомленим про фактичні та юридичні підстави пред`явленого йому обвинувачення (рішення від 19.12.1989 року у справі «Камасінскі проти Австрії» № 9783/82 п.79).
Крім того, згідно ухвали Києво-Святошинського районного суду Київської області від 07.06.2018 року обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 000000019 за обвинуваченням ОСОБА_7 та ОСОБА_8 у вчиненні злочинів, передбачених ч.2 ст.289 КК України було повернуто прокурору для усунення вищевказаних недоліків, яку прокурором фактично виконано не було.
Крім того, з приводу виділення справ суд зазначає, що постановою Другої судової палати Касаційного кримінального суду від 20.08.2020 року (справа № 344/20740/18, провадження № 51-874 км 20) зазначено наступне.
Частиною 1 ст. 334 КПК України визначено, що матеріали кримінального провадження можуть виділятися в окреме провадження ухвалою суду, на розгляді якого вони перебувають, згідно з правилами, передбаченими статтею 217 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 3 ст. 217 КПК України у разі необхідності матеріали досудового розслідування щодо одного або кількох кримінальних правопорушень можуть бути виділені в окреме провадження, якщо одна особа підозрюється у вчиненні кількох кримінальних правопорушень або дві чи більше особи підозрюються у вчиненні одного чи більше кримінальних правопорушень.
Згідно з ч. 4 ст. 217 КПК України матеріали досудового розслідування не можуть бути виділені в окреме провадження, якщо це може негативно вплинути на повноту судового розгляду.
Виділення матеріалів кримінального провадження в окреме провадження можливе за наявності матеріальних (фактичних) підстав, однією з яких є наявність окремих обвинувачених у кримінальних провадженнях про злочини вчинені групою осіб, у випадках, коли одного з обвинувачених оголошено в розшук судом або через психічну чи іншу тяжку тривалу хворобу, яка виключає його участь у судовому провадженні (ст. 335 КПК України).
Як вбачається з даного кримінального провадження, виділення кримінальних проваджень ОСОБА_8 ,, ОСОБА_7 та ОСОБА_9 негативно впливають на права обвинувачених, оскільки судом під час засудження ОСОБА_9 фактично було встановлено склад кримінального правопорушення стосовно іншої невстановленої, як вказано у вироці, особи, якою, як вбачається з цього обвинувального акту, є ОСОБА_7 , та ОСОБА_8 , як вважає сторона обвинувачення.
Таким чином, суд вважає за необхідне повернути зазначений акт прокурору для усунення зазначених недоліків.
Враховуючи наведене і керуючись ст. ст. 314-316 КПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Обвинувальний акт у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_7 та ОСОБА_8 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України у кримінальному провадженні №000000019 від 15.01.2018 року повернути прокурору Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_11 для усунення недоліків.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Києво-Святошинський районний суд Київської області протягом 7 (семи) днів з дня її проголошення.
Суддя ОСОБА_1