єдиний унікальний номер справи 546/571/19
номер провадження 1-кс/546/188/20
УХВАЛА

12 листопада 2020 року м. Решетилівка

Слідчий суддя Решетилівського районного суду Полтавської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника ТОВ «Дукла» адвоката ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання представниці акціонерного товариства комерційного банку «Приватбанк» ОСОБА_4 про скасування арешту майна,-

встановив:

До суду надійшло клопотання представниці АТ КБ «Приватбанк» ОСОБА_4 про скасування арешту майна, у якому вона просить скасувати накладений арешт ухвалами слідчого судді Решетилівського районного суду Полтавської області від 11.06.2019 року та 23.07.2019 року на майно:

- трактор Case IH125, держ. № НОМЕР_1 , з.н. НОМЕР_2 ;

- трактор Case IH MAGNUM 340, держ. № НОМЕР_3 , з.н. ZDRD07218, 2013;

- трактор Case IH MAGNUM 340, держ № НОМЕР_4 , з.н. ZDRD07236, 2013;

- трактор Case IH MXM 125, держ. № НОМЕР_5 , з.н. ZCBE22753, 2012;

- борона зубова Gret Pleins Flex Harrow, C1509B, 2013;

- культиватор суцільного передпосівного обробітку ТМ-16 з катками (16,5м/54), YDD071967, 2013;

- обприскувач причепний Tor Air 116, 90, № В30420102, 2011;

- ємність 8м. куб. КР6007.00СБ 4 шт.;

- візок для транспортування насіння EZ-Trail 852, №В12227, 2012;

- борона дискова офсетна Wishek 812N (7,9 м.), DX034290, 2013;

- опція Remlinger до борони дискової Wishek 812N (7,9m) № 6664, 2011;

- глибокорозпушувач Case IH Ecolo Tiger 9300 (6,9m), № JFHOO37779, 2008,

- трактор Case IH Steiger 500, заводський номер НОМЕР_6 , номер двигуна НОМЕР_7 , державний номер НОМЕР_8 , свідоцтво про реєстрацію № НОМЕР_9 ;

- трактор Case IH MAGNUM MX 340 з номером двигуна НОМЕР_10 , заводський номер НОМЕР_11 , державний номер НОМЕР_12 , свідоцтво про реєстрацію НОМЕР_13 ;

яке залишено на зберіганні представника товариства з обмеженою відповідальністю «Дукла» ОСОБА_5 на території тракторної бригади ТОВ «Дукла» у с. Лиман Перший Решетилівського району Полтавської області.

Клопотання обґрунтовано тим, що АТ КБ «Приватбанк» є власником зазначеного майна, яке передано в лізинг ТОВ «Дукла» за договорами фінансового лізингу. Постановою Господарського суду Дніпропетровської області від 20.12.2016 року у справі № 904/10957/16 ТОВ «Дукла» визнано банкрутом та відкрито ліквідаційну процедуру у справі. Посилаючись на ч. 1 ст. 59 Кодексу України з процедур банкрутства заявник зазначає, що господарська діяльність банкрута ТОВ «Дукла» є завершеною та майно у останнього перебуває протиправно, тому вважає накладені арешти цілком необґрунтованими, які підлягають скасуванню. Також, у клопотанні зазначено, що арешти підлягають скасуванню й у зв`язку із закриттям кримінального провадження № 0000162, в рамках якого було накладено арешти на майно АТ КБ «Приватбанк».

Посилаючись на вищевказані обставини та положення ст. 174 КПК України представник АТ КБ «Приватбанк» звернувся до суду з даним клопотанням та просить скасувати арешт майна, накладений ухвалами слідчого судді Решетилівського районного суду Полтавської області від 11.06.2019 року та 23.07.2019 року.

Представник ТОВ «Дукла» у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, посилаючись на ті обставини, що кримінальне провадження № 0000162 не закрите, оскільки постанова слідчого про закриття кримінального провадження була скасована постановою прокурора.

У судове засідання представник АТ КБ «Приватбанк» не з`явився, відповідно до довідки, складеної секретарем судового засідання ОСОБА_2 , номер телефону, зазначений у клопотанні представником АТ КБ «Приватбанк» як контактний, не обслуговується.

Представник Решетилівського ВП Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області у судове засідання не з`явився, подав до суду клопотання про розгляд справи без їх участі.

У судове засідання не з`явився представник Решетилівського відділу Кобеляцької місцевої прокуратури Полтавської області, повідомлені належним чином.

Неявка вказаних осіб не перешкоджає розгляду справи.

Вивчивши надані письмові докази, заслухавши пояснення представника ТОВ «Дукла», слідчий суддя приходить до висновку, що у задоволенні клопотання слід відмовити з огляду на наступне.

Судом встановлено, що за договорами фінансового лізингу № DNHSLOI03488 від 17.05.2013 року, № DNHSLNI04040 від 13.08.2013 року, № DNHSLNI04655 від 24.12.2013 року, № DNHSLNI05578 від 25.04.2014 року, № DNHSLNI06506 від 10.12.2014 року ТОВ «Дукла» було передано в лізинг майно, яке є власністю АТ КБ «Приватбанк», а саме: трактор Case IH125, з.н. НОМЕР_2 ; трактор Case IH MAGNUM 340, з.н. НОМЕР_14 , 2013; трактор Case IH MAGNUM 340, з.н. НОМЕР_15 , 2013; трактор Case IH MXM 125, з.н. ZCBE22753, 2012; борона зубова Gret Pleins Flex Harrow, C1509B, 2013; культиватор суцільного передпосівного обробітку ТМ-16 з катками (16,5м/54), YDD071967, 2013; обприскувач причепний Tor Air 116, 90, № В30420102, 2011; ємність 8м. куб. КР6007.00СБ 4 шт.; візок для транспортування насіння EZ-Trail 852, №В12227, 2012; борона дискова офсетна Wishek 812N (7,9 м.), DX034290, 2013; опція Remlinger до борони дискової Wishek 812N (7,9m) № 6664, 2011; глибокорозпушувач Case IH Ecolo Tiger 9300 (6,9m), № JFHOO37779, 2008, трактор Case IH Steiger 500, заводський номер НОМЕР_6 , трактор Case IH MAGNUM MX 340, заводський номер НОМЕР_11 (а.с. 3-33).

Ухвалами слідчого судді Решетилівського районного суду Полтавської області від 11.06.2019 року та 23.07.2019 року накладено арешт на майно зазначене в договорах фінансового лізингу № DNHSLOI03488 від 17.05.2013 року, № DNHSLNI04040 від 13.08.2013 року, № DNHSLNI04655 від 24.12.2013 року, № DNHSLNI05578 від 25.04.2014 року, № DNHSLNI06506 від 10.12.2014 року шляхом заборони відчуження та розпорядження, без обмеження у праві користування, власником якого є АТ КБ «Приватбанк», а володільцем ТОВ «Дукла», та залишено не зберіганні у представника ТОВ «Дукла» ОСОБА_5 на території тракторної бригади ТОВ «Дукла» у с. Лиман Перший Решетилівського району Полтавської області (а.с. 56-58, 59-60).

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

В силу вимог ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Як зазначено у ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Так, правовою підставою для накладення арештів на майно, що є предметом договорів фінансового лізингу, було забезпечення збереження майна, яке є речовими доказами по кримінальному провадженню № 0000162.

Потреби досудового розслідування виправдовують арешт майна, що є предметом договорів фінансового лізингу, який накладений ухвалами слідчого судді Решетилівського районного суду Полтавської області, як втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення збереження майна, яке є речовими доказами по кримінальному провадженню № 0000162.

На підставі викладеного слідчий суддя приходить до висновку, що ухвалами слідчого судді Решетилівського районного суду Полтавської області від 11.06.2019 року та 23.07.2019 року обґрунтовано накладено арешти на майно, яке є предметом договорів фінансового лізингу.

Також, судом встановлено, що постановою Господарського суду Дніпропетровської області від 20.12.2016 року у справі № 904/10957/16 ТОВ «Дукла» визнано банкрутом та відкрито ліквідаційну процедуру у справі (а.с. 34-37).

17 серпня 2020 року ліквідатором ТОВ «Дукла» ОСОБА_6 направлено АТ КБ «Приватбанк» лист за вих № 59/904/10957/16, в якому зазначено, що виконати вимоги АТ КБ «Приватбанк» щодо передачі предметів лізингу ОСОБА_6 не може, оскільки в такому випадку ним буде порушено ухвали слідчого судді Решетилівського районного суду Полтавської області від 11.06.2019 року та 23.07.2019 року (а.с. 38-39).

Слідчим суддею не приймається до уваги аргумент заявника щодо необхідності скасування арешту майна у зв`язку визнання ТОВ «Дукла» банкрутом, з огляду на наступне.

Стаття 59 Кодексу України з процедур банкрутства дійсно зазначає, що з дня ухвали господарським судом постанови про визнання боржника банкрутом і відкриття ліквідаційної процедури скасовуються арешти, накладені на майно боржника, визнаного банкрутом, та інші обмеження щодо розпорядження майном такого боржника. Накладення нових арештів або інших обмежень щодо розпорядження майном банкрута не допускається.

Однак при цьому, необхідно розмежовувати правову природу арешту у господарському (цивільному) та кримінальному провадженнях.

Так, метою арешту майна під час розгляду цивільних або господарських проваджень є забезпечення виконання майбутнього судового рішення у вказаних справах, в той час, як у кримінальному процесі, арешт майна має інше завдання - це тимчасовий захід забезпечення кримінального провадження, який реалізується шляхом позбавлення права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, з метою збереження речових доказів, конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

З наведеного вбачається, що правова природа даних арештів відрізняється своєю метою, а тому, слідчий суддя приходить до висновку, що скасування арешту майна, який було накладено у кримінальному провадженні, не може здійснюватися внаслідок лише визнання боржника банкрутом та відкриття ліквідаційної процедури господарським судом, оскільки арешт у кримінальному провадженні накладений з метою реалізації та дієвості саме кримінального провадження.

Крім цього, як вбачається зі змісту ухвали слідчого судді Решетилівського районного суду Полтавської області від 11.06.2019 року представник АТ КБ «Приватбанк» у судовому засіданні не заперечував проти задоволення клопотання про накладення арешту на майно за договорами фінансового лізингу, укладеними між ТОВ «Дукла» та АТ КБ «Приватбанк». Також, зі змісту ухвали слідчого судді Решетилівського районного суду Полтавської області від 23.07.2019 року вбачається, що представник АТ КБ «Приватбанк» у судове засідання для розгляду клопотання про накладення арешту на майно за договорами фінансового лізингу, укладеними між ТОВ «Дукла» та АТ КБ «Приватбанк», не з`явився, подав до суду заяву у якій наполягав на задоволенні вказаного клопотання. (а.с. 56-58, 59-60)

Також, представником АТ КБ «Приватбанк» до клопотання додано копію постанови слідчого Решетилівського ВП Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_7 від 12.05.2020 року про закриття кримінального провадження № 0000162, в рамках якого було накладено арешти на майно за договорами фінансового лізингу (а.с. 41-42).

Однак, дізнавачем Решетилівського ВП Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області подано до суду копію постанови першого заступника керівника Кобеляцької місцевої прокуратури ОСОБА_8 від 23.10.2020 року про скасування постанови слідчого Решетилівського ВП Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_7 від 12.05.2020 року про закриття кримінального провадження № 0000162 (а.с.63-64).

Отже, слідчий суддя приходить до висновку, що посилання представника АТ КБ «Приватбанк» на постанову слідчого про закриття кримінального провадження № 0000162, як на доказ, на основі якого арешт майна підлягає скасуванню, є безпідставними.

З урахуванням вищезазначеного слідчий суддя дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання представниці власника майна АТ КБ «Приватбанк» ОСОБА_4 про скасування арешту майна.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. 131, 132, 170, 172, 174, 376 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:

В задоволенні клопотання представниці акціонерного товариства комерційного банку «Приватбанк» ОСОБА_4 про скасування арешту майна відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1