Провадження № 1-кс/643/3831/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 вересня 2020 року слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали суду в м. Харкові клопотання прокурора Харківської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000617 від 24.08.2020, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Прокурор звернувся до суду з клопотанням про арешт майна в обґрунтування якого зазначив, що 24.08.2020 до Московського ВП ГУ НП надійшла заява від ОСОБА_4 , про те, що 24.08.2020 в період часу з 04:00 до 09:00 за адресою: АДРЕСА_1 , невідома особа шляхом вільного доступу, таємно викрала мобільний телефон, та ПоверБанк, який належить заявнику, завдавши останньому матеріальної шкоди (ЖЄО 39496 від 24.08.2020)

Під час проведення огляду місця події на підставі виклику «102» за адресою: м. Харків, вул. Ахієзерів, 32, від 25.08.2020 в період часу з 06:03 по 06:18 ОСОБА_5 добровільно видав мобільний телефон марки «2Е» в корпусі чорного кольору IMEI1: НОМЕР_1 ; IMEI2: НОМЕР_2 . Мобільний телефон було вилучено та поміщено до паперового конверту, що засвідчено підписами понятих.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Посилаючись на те, що вилучене майно підтверджує наявність ознак складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.185 КК України, існують підстави вважати, що воно є предметом злочину, з метою запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, слідчий просить накласти на нього арешт.

В судове засідання прокурор не з`явився, до його початку подав заяву, в якій клопотання підтримав та просив суд його задовольнити, розглядати справу за його відсутності.

Суд, розглянувши клопотання про арешт майна, дослідивши додані до клопотання матеріали, вважає його таким, що підлягає задоволенню.

Згідно ч.2 ст.170 КПК України, метою арешту майна є збереження речових доказів.
Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, отже накладення арешту є обґрунтованим та відповідає виконанню завдань, перелічених в абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 131-132, 170-175, 309, 395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Харківської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити, накласти арешт на майно, а саме на: мобільний телефон марки «2Е» в корпусі чорного кольору IMEI1: НОМЕР_1 ; IMEI2: НОМЕР_2 , який було вилучено в ході проведення огляду за адресою: м. Харків, вул. Ахієзерів, 32 25.08.2020 в період часу з 06:03 по 06:18.
Ухвала підлягає негайному виконанню.

Вирішення питання щодо визначення місця зберігання арештованого майна та осіб, відповідальних за його зберігання, покласти на орган досудового розслідування.

Копію ухвали направити прокурору.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1