Справа № 712/9118/20
Провадження № 1-кс/712/4656/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про застосування запобіжного заходу

у вигляді тримання під вартою

16 вересня 2020 року м. Черкаси

Слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , слідчої ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_6 , розглянувши в судовому засіданні клопотання слідчої СВ Черкаського відділу поліції ГУ НП в Черкаській області ОСОБА_4 , яке погоджено прокурором Черкаської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Черкаси, українець, громадянин України, з середньою освітою, не одружений, неповнолітніх дітей на утриманні не має, тимчасово не працює, пільги відсутні, проживає та зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимий: 26.01.2011 року Соснівським районним судом м. Черкаси за ч. 2 ст.185, ч. 1 ст. 121, 70, 71 КК України),

підозрюваного у кримінальному провадженні № 10003314 від 15.09.2020 року за ч.1 ст. 121 КК України, -
в с т а н о в и в :
16 вересня 2020 року до Соснівського районного суду м. Черкас звернулась слідча СВ Черкаського відділу поліції ГУ НП в Черкаській області ОСОБА_4 із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .
Клопотання обґрунтовано тим, що за даними досудового розслідування 14.09.2020 року, приблизно о 20 годині 55 хвилин, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , знаходячись за своїм місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 , на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій та настання суспільно-небезпечних наслідків, наніс один удар ножем потерпілому ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , в область лівої частини живота, чим відповідно до довідки лікаря КНП «Третьої Черкаської міської лікарні ШМД» спричинив останньому тілесні ушкодження у вигляді проникаючого ножового поранення в черевну стінку живота, яке відповідно до «Правил судово-медичного визначення степеня тяжкості тілесних ушкоджень» затверджених наказом Міністерства охорони здоров`я №6 від 17 січня 1995 року є тяжким тілесним ушкодженням.
15.09.2020 року ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України.
16.09.2020 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення передбаченого за ч. 1 ст. 121 КК України.
На думку прокурора, обґрунтованість підозри підтверджується наступними матеріалами: протокол огляду місця події від 14.09.2020 року, протокол обшуку від 15.09.2020 року, показаннями потерпілого ОСОБА_7 , свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та іншими матеріали кримінального провадження в своїй сукупності.
У клопотанні зазначено, що наразі є достатні підстави вважати, що ОСОБА_5 , перебуваючи на волі, буде переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності. Крім того, він підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено безальтернативне покарання у виді позбавлення волі строком від п`яти до восьми років, та є раніше судимою особою за вчинення злочину проти здоров`я особи.
Прокурор також зазначає, що підозрюваний може незаконно впливати на потерпілого та свідків, шляхом умовляння, підкупу, погроз, схиляння їх до зміни чи дачі неправдивих показань під час досудового розслідування, а також здійснення аналогічних дій шляхом телефонного зв`язку, через мережу Інтернет або через знайомих чи в інший спосіб, що свідчить про наявність ризиків, передбачених п. 3-4 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 тяжкого злочину, з метою запобігання вищевказаним ризикам, є необхідність в обранні підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без можливості внесення застави.
У судовому засіданні слідча ОСОБА_4 та прокурор ОСОБА_3 підтримали клопотання та просили обрати підозрюваному ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні відмовився від надання пояснень
Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_10 проти задоволення клопотання заперечив. Додатково пояснив, що підозра є обґрунтованою. Проте жоден із ризиків не обґрунтований, оскільки підозрюваний не переховувався, добровільно видав знаряддя злочину та визнавальні покази. У зв`язку з цим ризик переховування не доведений. Крім того, потерпілий не має жодних претензій до підозрюваного у зв`язку з вищевказаною подією. За таких обставин адвокат наполягав на застосуванні запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту за місцем проживання підозрюваного.
Заслухавши пояснення учасників судового процесу, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя робить наступні висновки.
Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Згідно з практикою ЄСПЛ, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення. Відповідно до практики ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (також рішення від 30 серпня 1990 року у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства», п.32, Series A, № 182).
Слідчим суддею встановлено, що 15 вересня 2020 року до ЄРДР внесено відомості за ч. 1 ст. 121 КК України відповідно до яких 14.09.2020 р. до Черкаського ВП ГУ НП в Черкаській області надійшло повідомлення з Третьої міської лікарні м. Черкаси про те, що 14.09.2020 року до лікарні доставлений гр. ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , із проникаючим пораненням передньої стінки живота.
Причетність ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення підтверджується: змістом заяви про злочин, протоколом допиту потерпілого від 15 вересня 2020 року; протоколом обшуку житла підозрюваного від 15 вересня 2020 року, довідкою медичного закладу про характер травми потерпілого.
Не заперечував обґрунтованості підозри й адвокат у судовому засіданні.
З огляду на викладене, підозра ОСОБА_5 у вчиненні ним інкримінованого йому злочину за ч. 1 ст. 121 КК України є обґрунтованою.
Щодо наявності ризиків, на які посилався слідчий та прокурор, то слідчий суддя враховує, що ризики можливого тиску підозрюваного на свідків та потерпілого, з метою змусити їх до відмови від показань чи до зміни показань, є обґрунтованими.
Наявним є й ризик можливого ухилення підозрюваного від органу досудового розслідування чи суду, особливо враховуючи тяжкість інкримінованого йому злочину та те, що він є раніше судимою особою за ч. 2 ст. 185, ч. 1 ст. 121 КК України та звільнився від відбуття покарання у 2016 році, що свідчить про негативну репутацію підозрюваного та про існування ризику можливого вчинення ним такого самого чи іншого злочину.
Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
ОСОБА_5 є раніше судимою особою, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, а відтак до нього може бути застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою.
Аналізуючи наведені прокурором ризики, слідчий суддя вважає, що такі не може бути мінімізовано жодним іншим запобіжним заходом, аніж тримання під вартою.
За таких обставин слідчий суддя вважає за необхідне на початковому етапі досудового розслідування застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 діб, оскільки менш обтяжливі запобіжні заходи не зможуть мінімізувати вищевказані ризики.
Слідчий суддя враховує доводи захисника про наявність у підозрюваного житла та добровільність видачі ним можливого знаряддя злочину, проте такий доказ було вилучено під час обшуку. Крім того, сама лише наявність у підозрюваного житла не мінімізує вищенаведені ризики, які визнано обгрунтованими.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
За змістом ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні, зокрема, щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.
Оскільки ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину і з застосуванням насильства, то слідчий суддя дійшов висновку про відсутність підстав для визначення розміру застави.
Керуючись вимогами ст. ст. 40, 131, 132, 176 178, 181, 183, 184, 194, 196, 309, 372 КПК України, -
п о с т а н о в и в:
Клопотання слідчої СВ Черкаського відділу поліції ГУ НП в Черкаській області ОСОБА_4 задовольнити.
Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Черкаси, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.
Строк тримання під вартою рахувати з моменту затримання особи, тобто з 15 вересня 2020 року по 13 листопада 2020 року включно.
Копію ухвали про застосування запобіжного заходу негайно вручити підозрюваному ОСОБА_5 після проголошення ухвали.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню та може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя: ОСОБА_1