Справа № 333/5625/20
Провадження № 1-кс/333/1052/20
УХВАЛА
Іменем України

11 жовтня 2020 року м. Запоріжжя

Слідчий суддя Комунарського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, у залі Комунарського районного суду м. Запоріжжя, клопотання старшого слідчого Комунарського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області капітана поліції ОСОБА_7 , погоджене прокурором Комунарського відділу Запорізької місцевої прокуратури № 2 Запорізької області ОСОБА_8 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0002456 від 09 жовтня 2020 року та додані до нього матеріали відносно
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Сухоіванівці, Василівського району, Запорізької області, громадянина України, освіта середня, не працюючого, одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого;
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, -

В С Т А Н О В И В:
11 жовтня 2020 року до слідчого судді Комунарського районного суду м. Запоріжжя надійшло клопотання про обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
У клопотанні зазначено, що Комунарське ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002456, внесене до ЄРДР 09 жовтня 2020 року за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.
Короткий виклад фактичних обставин, суть і правова кваліфікація кримінального правопорушення.
Слідчий у клопотанні зазначає, що у ході досудового розслідування встановлено, що 09.10.2020 року, приблизно о 20 годині 30 хвилин, ОСОБА_5 , перебуваючи у стані наркотичного сп`яніння, знаходячись біля супермаркету «Економ», що розташований по вулиці Водограйній, 16 у м. Запоріжжі, маючи прямий умисел на відкрите викрадення чужого майна, діючи умисно, з корисливих мотивів, шляхом застосування насильства, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я останньої, здійснив поштовх потерпілої ОСОБА_9 . Після чого, з метою наживи та особистого збагачення, за допомогою фізичної сили рук, відкрито зірвав з її шиї ланцюжок із золота, вартістю 10000 грн. 00 коп., хрестик із золота, вартістю 3500 грн. 00 коп. та кулон із золота, вартістю 6000 грн. 00 коп., а всього на загальну суму 19500 грн., покинувши місце злочину разом з викраденим майном, розпорядившись ним на власний розсуд, спричинивши потерпілій матеріальні збитки на зазначену суму.
Таким чином, ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, тобто відкрите викрадення чужого майна, поєднане з насильством, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я особи.
Обґрунтування клопотання
Як зазначає слідчий, 10 жовтня 2020 року о 14 годині 02 хвилини ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України. Цей факт у судовому засіданні підтвердив підозрюваний.
У клопотанні зазначено, що підозра підтверджується усіма доказами у сукупності, а саме даними, встановленими із: протоколу огляду місця події від 09.10.2020 року в ході якого на місці вчинення кримінального правопорушення було вилучено золоті прикраси; протоколу допиту потерпілої ОСОБА_9 ; протоколів допиту свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , протоколом затримання ОСОБА_5 в порядку ст. 208 КПК України.
Слідчий також наводить аргументи щодо наявності ризиків, передбачених п.п. 1, 5 ст. 177 КПК України, а саме, що підозрюваний ОСОБА_5 може:
- переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;
- вчинити інше кримінальне правопорушення.
Доводи сторін
Прокурор ОСОБА_4 у судовому засіданні підтримала клопотання, попросила його задовольнити.
Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_6 проти вказаного клопотання заперечував, просив обрати його підзахисному більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, пояснюючи це тим, що ОСОБА_5 має стійки соціальні зв`язки - одружений, мешкає разом з дружиною, Позитивно характеризується за місцем свого проживання, раніше до кримінальної відповідальності не притягався.
Підозрюваний ОСОБА_5 заперечив проти задоволення клопотання, просив обрати більш м`який запобіжний захід. Зазначив, що від слідства не скривався, вину визнає у повному обсязі. Пояснив, що 09 жовтня 2020 року, приблизно о 19-30, знаходячись у стані алкогольного сп`яніння він зірвав у дівчини з шиї золотий ланцюжок та побіг. Приблизно через 5-10 хвилин він був зупинений громадянами, які викликали поліцію. Ударів потерпілій не наносив, пояснити причини свого вчинку не зміг. Розкаюється у вчиненому. Також зазначив, що у нього була травма, через що він періодично вживає лікарський знеболювальний засіб «Нафлубін», який продається в аптеці без рецепту.
Вислухавши прокурора, адвоката та підозрюваного, перевіривши матеріали кримінального провадження, слідча суддя приходить до висновку, зазначеного у мотивації суду.
Мотивація суду.
Клопотання слідчого, погоджене із прокурором Комунарського відділу Запорізької місцевої прокуратури № 2 Запорізької області ОСОБА_8 , оформлене відповідно до вимог ст. 184 КПК України. До матеріалів клопотання додані копії документів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, Витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, копії матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу, а також долучено розпис ОСОБА_5 та його захисника щодо вручення останнім 10.10.2020 року об 14 год. 15 хв. копії клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою з додатками.
Згідно зі ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.
Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 КПК України.
Слідча суддя досліджує такі обставини:
1.Чи може бути застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_5 (ч. 2 ст. 186 КПК України) та чи є обґрунтована підозра у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення (ч. 2 ст. 177 КПК України).
2.Наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і на які вказує слідчий.
3.Недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
4.Обставини згідно ст. 178 КПК України (вагомість наявних доказів про вчинення кримінального правопорушення, тяжкість покарання, вік та стан здоров`я тощо).
5. Які обов`язки покладаються на особу у разі задоволення клопотання про запобіжний захід (ст. 194 КПК України).
Дослідження обставин, зазначених у пункті 4 вище доцільно здійснювати в межах окремих питань, для яких ці обставини мають значення.
Чи може бути застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та чи є обґрунтована підозра у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення (ч. 2 ст. 177 КПК України).
Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до конкретно визначених категорій осіб (ч. 2 ст. 183 КПК України). Зокрема, тримання під вартою може бути застосоване до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Слідча суддя оцінює матеріали клопотання та доводи сторін лише на предмет можливості застосування такого запобіжного заходу відповідно до формальних вимог статті 183 КПК України. Для цього, зокрема, необхідно встановити факт вручення підозри ОСОБА_5 та, відповідно, встановлення чи спростування факту набуття ним процесуального статусу підозрюваного.
Повідомлення про підозру
Особа набуває статусу підозрюваного у випадку 1) повідомлення їй про підозру або 2) якщо особа була затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення або 3) якщо щодо неї складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок не встановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений КПК України для вручення повідомлень (ч. 1 ст. 42 КПК України). Письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень (ч. 1 ст. 278 КПК України). До повідомлення про підозру також висуваються вимоги щодо змісту, визначені ст. 277 КПК України.
Сторона обвинувачення зазначає, що 10.10.2020 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру о 14 годині 02 хвилин, сторона захисту не заперечує проти цього твердження. Цей час також зазначено у самому повідомленні про підозру.
З урахуванням наданого слідчій судді тексту повідомлення про підозру, слідча суддя приходить до висновку, що повідомлення про підозру було складено з дотриманням вимог, визначених статтею 277 КПК України.
Таким чином, слідча суддя приходить до висновку, що ОСОБА_5 було належно повідомлено про підозру, а тому він має статус підозрюваного у цьому провадженні за ч. 2 ст. 186 КК України. Оскільки санкція статті передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років, відповідно, до ОСОБА_5 може бути застосовано або обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою.
Обґрунтованість підозри
Сторона обвинувачення зазначає, що обґрунтованість підозри доведена доказами, зазначеними у клопотанні. Прокурор зазначає, що у клопотанні є докази, що вказують на наявність підстав для підозри ОСОБА_5 і що така підозра є обґрунтованою.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення (ч. 2 ст. 177 КПК України). Оскільки в процесуальному законодавстві відсутнє чітке визначення обґрунтованої підозри, слідча суддя звертається до практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права в Україні (стаття 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», ч. 2 ст. 8 КПК України). Обґрунтована підозра - це стандарт доказування, який передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (стандарт, визначений у Рішенні у справі Fox, Campbell and Hartley проти Сполученого Королівства від 30 серпня 1990 року, заяви № 12244/86, 12245/86, 12383/86, параграф 32). Обґрунтованість залежить від усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри не мають бути такого ж рівня як ті, що необхідні для обвинувачення, або навіть винесення вироку (Рішення Великої Палати у справі Merabishvili проти Грузії від 28 листопада 2017 року, заява № 72508/13, параграф 184). Тому, цей стандарт доказування є досить низьким - необхідно встановити чи наявні (або відсутні) факти чи інформація, що в сукупності може переконати слідчу суддю в тому, що особа могла вчинити кримінальне правопорушення.
Слідча суддя також звертає увагу на правову кваліфікацію кримінального правопорушення у підозрі. Так, ОСОБА_5 інкримінується відкрите викрадення чужого майна, поєднане з насильством, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я особи. Необхідно оцінити відповідність підозри цій правовій кваліфікації лише для встановлення її обґрунтованості (тобто, чи є підстави обґрунтовано вважати, що ОСОБА_5 міг вчинити саме це кримінальне правопорушення). При цьому, остаточна оцінка та кваліфікація здійснюється судом під час судового розгляду справи.
Звертаючись до матеріалів клопотання, слідча суддя зазначає, що ОСОБА_5 було повідомлено про підозру на підставі зібраних доказів, а саме, даних, встановлених з: протоколу огляду місця події від 09.10.2020 року в ході якого на місці вчинення кримінального правопорушення було вилучено золоті прикраси; протоколу допиту потерпілої ОСОБА_9 ; протоколів допиту свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , протоколом затримання ОСОБА_5 в порядку ст. 208 КПК України.
Зважаючи на викладене, слідча суддя переконана, що надані достатні підстави для наявності обґрунтованої підозри стосовно можливого вчинення ОСОБА_5 дій, що кваліфікуються за ч. 2 ст. 186 КК України.
Наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і на які вказує слідчий
Далі слідча суддя оцінює наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. Сторона обвинувачення зазначає про два такі ризики.
Ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду
Прокурор зазначає, що кримінальне правопорушення (злочин), який інкримінується ОСОБА_5 є тяжким, оскільки санкція статті передбачає покарання від 4 до 6 років позбавлення волі.
Вказані обставини свідчать про те, що підозрюваний, будучі обізнаним про ступінь тяжкості інкримінованого йому кримінального правопорушення та покарання, яке загрожує у разі визнання його винуватим, може здійснити спроби переховуватися від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності за інкриміноване йому кримінальне правопорушення.
Відповідно до практики Європейського суду, викладеної у рішенні «В. проти Швейцарії» від 26.01.1993 року небезпеку переховування від правосуддя не можна вимірювати тільки залежно від суворості можливого покарання; її треба визначати з урахуванням низки інших релевантних факторів, які можуть або підтвердити наявність небезпеки переховування від правосуддя, або зробити її настільки незначною, що вона не може слугувати виправдуванням для тримання під вартою. При цьому необхідно враховувати характер обвинуваченого, його моральні якості, його кошти, зв`язки з державою, у якій його переслідували за законом, і його міжнародні зв`язки».
Аналогічна позиція викладена у рішенні Європейського суду від 26.06.1991 року у справі «Летелье проти Франції», згідно якого запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути виправданий очікуваним покаранням у вигляді позбавлення волі.
Крім цього, слідча суддя враховує рішення Європейського суду від 01.06.2006 року у справі «Мамедова проти Росії», відповідно до якого необхідність тримання під вартою не можна оцінювати тільки виключно з абстрактної позиції, приймаючи до уваги тільки тяжкість злочину.
Слідча суддя зобов`язана встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий (п. 2 ч. 1 ст. 194 КПК України). Втім, для всебічної оцінки обставин справи, слідча суддя аналізує доводи слідчого стосовно інших ризиків, про які згадано у клопотанні.
Ризик вчинення іншого кримінального правопорушення.
На теперішній час не знайшов свого підтвердження ризик того, що перебуваючи на волі, підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки жодних доказів на підтвердження цього ризику слідчій судді не надано. ОСОБА_5 раніше не судимий, має стійки соціальні зв`язки (одружений) та місце проживання. Інших підозр по іншим кримінальним провадженням ОСОБА_5 не пред`явлено.
Ризик незаконного впливу на потерпілого.
На теперішній час не знайшов свого підтвердження ризик того, що перебуваючи на волі, підозрюваний може впливати на потерпілу чи свідків, оскільки жодних доказів на підтвердження цього ризику слідчій судді не надано.
Слідча суддя керується загальними засадами кримінального провадження, а саме принципами законності та верховенства права (пункти 1-2, частини 1 статті 7 КПК України). Слідча суддя також зазначає, що судове рішення повинно бути обґрунтованим і вмотивованим (частина 1 статті 370 КПК України). Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до правил оцінки доказів (частина 3 статті 370 КПК України). Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, суд повинен виносити вмотивовані рішення (наприклад, Рішення Великої Палати у справі Moreira Ferreira проти Португалії (no. 2) від 11 липня 2007 року, Заява № 19867/12, параграф 84). Вмотивованість вимагає від суду чітко вказати на підстави тієї чи іншої аргументації.
При застосуванні запобіжного заходу слідча суддя враховує приписи статті 178 КПК України як з точки зору вагомості доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкості покарання, яке йому загрожує, так і міцності соціальних зв`язків.
Так, ОСОБА_5 має постійне місце проживання та реєстрацію, мешкає разом з дружиною, відсутні будь-які негативні характеристики за місцем його проживання, що свідчить про його позитивну репутацію, а також відсутні судимості.
З огляду на імперативні норми Конституції України, висновки Європейського суду з прав людини, викладені у різних рішеннях, враховуючи обставини відсутності реальних ризиків, не доведення неправомірної поведінки підозрюваним під час досудового розслідування, слідча суддя дійшла висновку, що цілодобовий домашній арешт є достатнім запобіжним заходом для підозрюваного ОСОБА_5 .
Слідча суддя дійшла висновку, що органом досудового розслідування не доведено, що більш м`який запобіжний захід буде недостатнім для запобігання ризикам, указаним у клопотанні.
Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
За змістом ст. 176 КПК України найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою. У відповідності до ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Зважаючи на викладене, враховуючи кожну обставину окремо та в сукупності, проводячи оцінку поданих доказів, беручи до уваги мету і підстави застосування запобіжних заходів, що передбачені ст. 177 КПК України, слідча суддя дійшла висновку про відмову у задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 та наявність підстав для застосування до підозрюваного запобіжного заходу менш суворого, ніж утримання під вартою, як просила сторона обвинувачення, у вигляді цілодобового домашнього арешту, що у достатній мірі забезпечить правомірну процесуальну поведінку підозрюваного.
На підставі викладеного, керуючись, ст. ст. 3, 176-178, 183, 184, 194, 196 КПК України, слідчий суддя, -
П О С Т А Н О В И В:
Клопотання старшого слідчого Комунарського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області капітана поліції ОСОБА_7 , погоджене прокурором Комунарського відділу Запорізької місцевої прокуратури № 2 Запорізької області ОСОБА_8 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0002456 від 09 жовтня 2020 року відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - залишити без задоволення.
Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту з перебуванням останнього за місцем фактичного мешкання: АДРЕСА_2 .
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні процесуальні обов`язки:
- не відлучатися за межі м. Запоріжжя без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання;
- прибувати до кабінету слідчого Комунарського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області з періодичністю 1 раз на тиждень у визначений слідчим час.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення
Виконання ухвали доручити Комунарському ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області.
Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого, у якого перебуває кримінальне провадження відносно ОСОБА_5 .
Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення до Запорізького апеляційного суду.
Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Повний текст ухвали складено та підписано 12 жовтня 2020 року.

Слідчий суддя
Комунарського районного суду
м. Запоріжжя ОСОБА_1