Провадження №1-кс/369/2635/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.10.2020 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
за участю прокурора ОСОБА_3 ,
слідчого ОСОБА_4 ,
розглянувши винесене в кримінальному провадженні № 0003041 за підозрою ОСОБА_5 , за ознаками кримінальних правопорушень ч ч. 4 ст. 296 КК України, клопотання слідчого СВ Києво-Святошинського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 погоджено з прокурором Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_6 про дозвіл на затримання з метою приводу підозрюваного для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Києво-Святошинського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області лейтенант поліції ОСОБА_4 , подав до суду погоджене прокурором Києво-Святошинської місцевої прокуратури ОСОБА_6 клопотання, яке мотивував тим, що 12.09.2020 близько 00 години 15 хвилин, ОСОБА_5 , перебуваючи в громадському місці поблизу кафе по вулиці Воздвиженська в с. Княжичі Києво-Святошинського району Київської області грубо порушуючи громадський порядок, нехтуючи елементарними правилами поведінки, моральності та добропристойності, демонструючи байдуже ставлення до суспільних відносин, які забезпечують спокійний відпочинок громадян, діючи з особливою зухвалістю, підійшов до раніше незнайомого йому ОСОБА_7 , який знаходився біля входу в кафе заклад та безпричинно, з хуліганських спонукань, шляхом використання предмету, спеціально пристосованого для нанесення тілесних ушкоджень предмету ззовні схожого на пристрій для відстрілу патронів з гумовими кулями здійснив п`ять прицільних постріли в напрямку ОСОБА_7 , цим самим спричинивши останньому тілесні ушкодження.

Згідно виписки з медичної карти стаціонарного хворого №106324 від 21.09.2020 з КНП Київської обласної ради «Київська обласна клінічна лікарня», тілесні ушкодження у вигляді: вогнепальні поранення, закрита черепно-мозкова травма, забій головного мозку, перелом внутрішньої пластинки лівої тімяної кістки, забійно-рвані рани лівої скроневої ділянки, поперекового відділу, правої сідниці, задньої поверхні лівого стегна.

30.09.2020 слідчим за погодженням з прокурором Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області повідомлено про підозру ОСОБА_5 у вчиненні ним злочину, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України та копію направлено за місцем реєстрації ОСОБА_5 кур`єрською службою доставки «Нова Пошта».

Згідно наявної інформації від кур`єрської служби доставки «Нова Пошта» від отримання копії повідомлення про підозру ОСОБА_5 відмовився.

08.10.2020 слідчим в присутності понятих за адресою: АДРЕСА_1 було надано копію повідомлення про підозру батьку ОСОБА_5 , ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , але останній від отримання відмовився.

Підставами підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні ним злочину, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України є: протокол прийняття заяви про вчинення злочину від 11.09.2020, протокол огляду місця події від 12.09.2020, протокол допиту потерпілого ОСОБА_7 , виписка із медичної карти стаціонарного хворого №106324 21.09.2020, протоколи допитів свідків, інші матеріали кримінального провадження в сукупності.

Згідно п. 3 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 є забезпечення виконання ним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

- переховуватися від органу досудового розслідування та суду;

- незаконно впливати на потерпілого, свідків у цьому кримінальному провадженні;

Зокрема, ризик переховування ОСОБА_5 від органів досудового розслідування обґрунтовується тим, що підозрюваний усвідомлюючи невідворотність реального покарання за злочин у вчиненні якого він підозрюється та який за ступенем тяжкості є не тяжким злочином, буде намагатись уникнути кримінальної відповідальності шляхом зміни місця проживання, неявки на виклики слідчого, прокурора та суду (п.1 ч.1 ст.177 КПК України).

Згідно ч.1 ст.135 КПК України , особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою.
Так, 21.09.2020 батьку ОСОБА_5 , ОСОБА_8 , було вручено повістки про явки ОСОБА_5 , однак останній на слідчі дії не з`явився.
У зв`язку з цим, 30.09.2020 ОСОБА_5 повідомлення про підозру вручене в порядку ч. 1ст. 278 КПК України у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень, проте від отримання листа останній в черговий раз відмовився.
Також згідно інформаційних систем ОСОБА_5 10.10.2020 покинув територію України через КПП «Лужанка» на авто, та виїхав в Угорщину.
Аналізуючи вказаний ризик в контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenkov. Russia (Панченко проти Росії)). Ризик втечі може оцінюватись у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Beccievv. Moldova (Бекчиев проти Молдови)).

Крім цього, підозрюваний ОСОБА_5 не має постійного місця роботи, а отже постійного джерела доходів та в місці свого проживання не має міцних соціальних зв`язків.

Щодо наявності ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, згідно з яким ОСОБА_5 може впливати на потерпілого та свідків у цьому кримінальному провадженні необхідно зазначити наступне. Даний ризик обґрунтовується тим, що наразі існує ризик того, що підозрюваний, перебуваючи на свободі, може незаконно впливати на них, змушуючи із застосуванням фізичного чи психологічного примусу змінювати свої показання, давати неправдиві показання або відмовитися від дачі будь-яких показань, так як підозрюваний та потерпілий і свідки проживають в одному населеному пункті на сусідніх вулицях. Крім цього, з останніми ще не в повній мірі проведені необхідні слідчі дії та процесуальні дії.

Таким чином, під час досудового розслідування встановлено реальні ризики того, що підозрюваний ОСОБА_5 у разі застосування до нього запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, може переховуватися від органу досудового розслідування та суду і незаконно впливати на потерпілих та свідків у цьому кримінальному провадженні.

Тому слідчий просив задовольнити клопотання та надати дозвіл на затримання підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця села Музичі Києво-Святошинського району Київської області, українця, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , в силу ст. 89 КК України раніше не судимого, з метою його приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив суд задовольнити його в повному обсязі.
Відповідно до ст. 188 КПК України прокурор, слідчий за погодженням з прокурором має право звернутися із клопотанням про дозвіл на затримання підозрюваного, обвинуваченого з метою його приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Це клопотання може бути подане:
1) одночасно з поданням клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або зміни іншого запобіжного заходу на тримання під вартою;
2) після подання клопотання про застосування запобіжного заходу і до прибуття підозрюваного, обвинуваченого до суду на підставі судового виклику;
3) після неприбуття підозрюваного, обвинуваченого за судовим викликом для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою і відсутності у слідчого судді, суду на початок судового засідання відомостей про поважні причини, що перешкоджають його своєчасному прибуттю.
Згідно ст. 189 КПК України слідчий суддя, суд не має права відмовити в розгляді клопотання про дозвіл на затримання з метою приводу підозрюваного, обвинуваченого, навіть якщо існують підстави для затримання без ухвали суду про затримання з метою приводу.
Клопотання про дозвіл на затримання підозрюваного, обвинуваченого з метою приводу розглядається слідчим суддею, судом негайно після одержання цього клопотання.
Слідчий суддя, суд відмовляє у наданні дозволу на затримання підозрюваного, обвинуваченого з метою його приводу, якщо прокурор не доведе, що зазначені у клопотанні про застосування запобіжного заходу обставини вказують на наявність підстав для тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого, а також є достатні підстави вважати, що:
1) підозрюваний, обвинувачений переховується від органів досудового розслідування чи суду;
2) одержавши відомості про звернення слідчого, прокурора до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу, підозрюваний, обвинувачений до початку розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу вчинить дії, які є підставою для застосування запобіжного заходу і зазначені у статті 177 цього Кодексу.
Вислухавши думку прокурора, який підтримав клопотання, вивчивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню, оскільки мають місце приводи для надання дозволу на затримання з метою приводу підозрюваного для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки підозрюваний переховується від органів досудового розслідування та існують підстави для застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Керуючись ст. ст.176-179, 184, 186, 190,193, 194 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання задовольнити.
Надати дозвіл на затримання підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця села Музичі Києво-Святошинського району Київської області, українця, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , з метою його приводу до суду для участі у розгляді клопотання про застосування відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Ухвала про затримання з метою приводу втрачає законну силу з моменту: приводу підозрюваного, обвинуваченого до суду; закінчення строку дії ухвали, зазначеного в ній, або закінчення шести місяців із дати постановлення ухвали, у якій не зазначено строку її дії; відкликання ухвали прокурором.
Відповідно до ст. 191 КПК України затримана на підставі ухвали слідчого судді, суду особа не пізніше 36 (тридцяти шести) годин з моменту затримання повинна бути звільнена або доставлена до слідчого судді, суду, який постановив ухвалу про дозвіл на затримання з метою приводу. Службова особа, яка на підставі ухвали слідчого судді, суду про дозвіл на затримання затримала особу, зобов`язана негайно вручити їй копію зазначеної ухвали. Уповноважена службова особа (особа, якій законом надане право здійснювати затримання), яка затримала особу на підставі ухвали слідчого судді, суду про дозвіл на затримання або у якої під вартою тримається особа, щодо якої діє ухвала про дозвіл на затримання, негайно повідомляє про це слідчого, прокурора, зазначеного в ухвалі.
Строк дії ухвали 6 місяців.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.
Ухвала про дозвіл на затримання оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1