Справа № 487/4126/20
Провадження № 1-кс/487/5449/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.09.2020 року м.Миколаїв

Слідчий суддя Заводського районного суду міста Миколаєва ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань - ОСОБА_2 , слідчого - ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Миколаєві клопотання слідчого Другого слідчого відділу слідчого управління Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві ОСОБА_7 про продовження строку досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000010 від 11.01.2020 року за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України,-

ВСТАНОВИВ:
07.09.2020 року слідчий Другого слідчого відділу Слідчого управління Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві ОСОБА_7 за погодженням із першим заступником прокурора Кіровоградської області ОСОБА_8 , звернувся до суду з клопотанням про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000010 від 11.01.2020 рокудо чотирьох місяців, а саме до 16.11.2020 року.

У клопотанні слідчий зазначив, що у проваджені Другого Слідчого відділу Слідчого управління Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві перебуває кримінальне провадження №0000010 від 11.01.2020 рокуза підозрою ОСОБА_5 у скоєнні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.3 ст.368 КК України тобто в одержані службовою особою, яка займає відповідальне становище неправомірної вигоди для себе за вчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, дій з використанням наданого їй службового становища, поєднане з вимаганням неправомірної вигоди.

В ході досудового слідства установлено, що в ході досудового розслідування встановлено, що наказом начальника Управління Держпраці у Кіровоградській області від 17.03.2017 № 27-к ОСОБА_5 переведено з 20.03.2017 на посаду начальника відділу нагляду в машинобудуванні та енергетиці Управління Держпраці у Кіровоградській області.
Згідно Положенню про відділ нагляду в машинобудуванні та енергетиці Управління Держпраці у Кіровоградській області, затвердженого наказом т.в.о. начальника цього Управління від 27.02.2020 № 455, зазначений відділ є структурним підрозділом Управління, керівництво яким здійснює начальник відділу та основними завданнями якого є: участь у формуванні та реалізації державної політики у сфері промислової безпеки, охорони та гігієни праці, додержання законодавства про працю в машинобудуванні, металургії та енергетиці; організація та здійснення державного контролю (нагляду) з питань охорони та гігієни праці, додержання законодавства про працю суб`єктами господарювання, які відповідно до законодавства використовують найману працю, в зазначених галузях.
До функцій відділу відповідно до покладених завдань, крім іншого, входить: здійснення в установленому порядку державного контролю (нагляду) за додержанням законодавства з питань праці, охорони праці в частині промислової безпеки, безпечного ведення робіт та гігієни праці юридичними та фізичними особами, які відповідно до законодавства використовують найману працю, у тому числі здійснення контролю за організацією навчання та перевіркою знань посадових осіб, працівників з питань промислової безпеки та охорони праці; складання у випадках, передбачених законом, протоколів про адміністративні правопорушення, розгляд справ про такі правопорушення і накладення адміністративних стягнень; інші передбачені цим Положенням та діючим законодавством функції.
Відповідно до посадової інструкції начальника відділу нагляду в машинобудуванні та енергетиці Управління Держпраці у Кіровоградській області, затвердженої наказом т.в.о. начальника Управління Держпраці у Кіровоградській області від 28.02.2020, ОСОБА_5 зобов`язаний: здійснювати керівництво та організацію роботи відділом; здійснювати державний нагляд (контроль) на піднаглядних суб`єктах господарювання шляхом проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю); притягувати до відповідальності посадових осіб, керівників, суб`єктів господарювання за порушення законодавства про працю, охорону праці, невиконання раніше виданих приписів; розглядати справи про адміністративні правопорушення, вручати постанови про накладення адміністративного стягнення відповідно до ч. 5 ст. 41, ст.ст. 93, 188-4, 188-6 КУпАП, контролювати їх виконання.
Ураховуючи викладене, відповідно до пункту 1 примітки до ст. 364 КК України та ч. 1 ст. 2 Закону України «Про державний захист працівників суду та правоохоронних органів» ОСОБА_5 є службовою особою органу, що здійснює правозастосовні та правоохоронні функції.
При цьому, будучи керівником структурного підрозділу державного органу незалежно від рівня юрисдикції такого державного органу відповідно до пункту 2 частини 2 статті 6 Закону України «Про державну службу» обіймає посаду державної служби категорії «Б» і згідно пункту 2 примітки до ст. 368 КК України є службовою особою, яка займає відповідальне становище.
Відповідно до п. 21 Постанови Кабінету Міністрів України від 26.10.2011 №1107 виконання робіт підвищеної небезпеки, експлуатація (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки, здійснюються на підставі декларації відповідності матеріально-технічної бази вимогам законодавства з питань охорони праці, яка подається роботодавцем, виробником або постачальником, уповноваженою ним особою або надсилається поштою до територіального органу Держпраці або адміністратора центру надання адміністративних послуг у паперовій формі або в електронній формі через Єдиний державний веб-портал електронних послуг, у тому числі через інтегровану з ним інформаційну систему Держпраці не пізніше ніж за п`ять робочих днів до початку виконання робіт підвищеної небезпеки та експлуатації (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки. Територіальний орган Держпраці здійснює реєстрацію декларацій на безоплатній основі протягом п`яти робочих днів з дня їх отримання.
Згідно Типовому положенню про порядок проведення навчання і перевірки знань з питань охорони праці, затвердженого наказом Державного комітету України з нагляду за охороною праці від 26.01.2005 № 15 посадові особи та інші працівники, безпосередньо зайняті на роботах, зазначених у Переліку робіт з підвищеною небезпекою, затвердженому наказом Держнаглядохоронпраці України від 26.01.2005 № 15 та зареєстрованому в Міністерстві юстиції України від 15.02.2005 № 232/10512, та Переліку робіт, де є потреба у професійному доборі, затвердженому наказом МОЗ та Держнаглядохоронпраці України від 23.09.94 № 263/121 і зареєстрованому Міністерством юстиції України 25.01.95 з № 18/554, проходять спеціальне навчання і перевірку знань відповідних нормативно-правових актів з охорони праці. Навчання з питань охорони праці може проводитись як безпосередньо на підприємстві, так і навчальним центром. Перевірка знань з питань охорони праці посадових осіб, які пройшли навчання в навчальних центрах, проводиться комісією відповідного територіального органу Держпраці за участю представників інших органів державного управління охороною праці або комісією, створеною місцевим органом виконавчої влади за участю відповідних профспілок. Особам, які під час перевірки знань з охорони праці виявили задовільні результати, видається посвідчення про перевірку знань з питань охорони праці.
Так, 14.07.2020 приблизно о 14-00 год. ОСОБА_9 , який уповноважений згідно довіреності заступника директора ТОВ ПКП «ЕВІС» ОСОБА_10 від 01.05.2020 бути представником зазначеного товариства, що мало ліцензію Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 13.07.2016 № 25-Л на провадження господарської діяльності з будівництва об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів IV, V категорій складності, прибув до службового кабінету начальнику відділу нагляду в будівництві та енергетиці Управління Держпраці у Кіровоградській області ОСОБА_5 за адресою: м. Кропивницький, вул. Дворцова, 24, каб. 312.
Під час зустрічі, ОСОБА_9 довів до відома ОСОБА_5 про необхідність реєстрації декларації відповідності матеріально-технічної бази вимогам законодавства з питань охорони праці ТОВ ПКП «ЕВІС» та видачу посвідчень про перевірку знань з питань охорони праці співробітникам зазначеного товариства, у зв`язку з чим у ОСОБА_5 виник злочинний умисел на вимагання та одержання неправомірної вигоди від ОСОБА_9 за вчинення вказаних дій з використанням наданого йому службового становища.
Реалізуючи свій злочинний умисел та діючи з корисних мотивів ОСОБА_5 висунув ОСОБА_9 вимогу надати йому неправомірну вигоду за безперешкодну реєстрацію декларації відповідності матеріально-технічної бази ТОВ ПКП «ЕВІС» вимогам законодавства з питань охорони праці в сумі, що буде дорівнювати 4000-5000 грн., та по 350 грн. за видачу кожного посвідчення про перевірку знань з питань охорони праці працевлаштованим працівникам товариства.
ОСОБА_9 погодився на вимоги ОСОБА_5 , оскільки не бажав настання негативних наслідків для ТОВ ПКП «ЕВІС» у вигляді неможливості подальшого здійснення господарської діяльності.
У подальшому, 16.07.2020 приблизно о 10-30 год. ОСОБА_9 прибув до службового кабінету начальника відділу нагляду в будівництві та енергетиці Управління Держпраці у Кіровоградській області ОСОБА_5 за тією ж адресою: м. Кропивницький, вул. Дворцова, 24, каб. 312.
Під час зустрічі, ОСОБА_5 , реалізуючи раніше виниклий умисел, направлений на вимагання та одержання неправомірної вигоди, довів до відома ОСОБА_9 остаточну суму неправомірної вигоди в розмірі 4500 грн. за безперешкодну реєстрацію декларації відповідності матеріально-технічної бази ТОВ ПКП «ЕВІС» вимогам законодавства з питань охорони праці та по 350 грн. за видачу кожного посвідчення про перевірку знань з питань охорони праці працевлаштованим працівникам товариства.
Після чого, ОСОБА_9 передав, а ОСОБА_5 одержав від ОСОБА_9 неправомірну вигоду в розмірі 4500 грн. за безперешкодну реєстрацію декларації відповідності матеріально-технічної бази ТОВ ПКП «ЕВІС», а іншу суму неправомірної вигоди ОСОБА_5 наказав ОСОБА_9 надати після реєстрації зазначеної декларації.

16.08.2020 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

При цьому слідчий зазначає, що у ході досудового розслідування необхідно виконати наступні дії:отримати висновки судової експертизи спеціальних хімічних речовин та речовин хімічних виробництв; призначити проведення судової технічної експертизи документів; додатково допитати як свідка ОСОБА_9 ; допитати ОСОБА_11 та ОСОБА_12 ; додатково допитати як підозрюваного ОСОБА_5 ; направити запит до Управління Держпраці у Кіровоградській області; оглянути речі та документи, вилучені в ході обшуку 16.07.2020; розсекретити протоколи НСРД.

Результати вищевказаних процесуальних дій мають значення для отримання доказів, які будуть використанні під час судового розгляду, а також для проведення процесуальних дій, необхідних для закінчення досудового розслідування.

Закінчення досудового розслідування в межах строків, визначених п. 2 ч. 1 ст. 219 КПК України, виявлялося неможливим особливу складність кримінального правопорушення, через значний обсяг матеріалів, отриманих в ході здійснення негласних слідчих (розшукових) дій, специфікою процесуальних дій, необхідних для забезпечення належної якості досудового розслідування.
Двохмісячний строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000010 від 11.01.2020 року спливає 16.09.2020 року,але для проведення вищезазначених слідчих та процесуальних дій потрібен додатковий час - два місяці, на який слідчий і просив продовжити строк досудового розслідування.

У судовому засіданні слідчий та прокурор, заявлене клопотання підтримали.

У судовому засіданні захисник ОСОБА_6 , заперечував проти задоволення клопотання, зазначила, що під час здійснення досудового розслідування слідчим не здобуто належних та допустимих доказів на обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчинені вказаного кримінального правопорушення (злочину).
Стверджував, що заявник ОСОБА_9 вчиняв активні дії для моделювання правоохоронними органами злочину, інкримінованого ОСОБА_5 , з використанням заявника. як агента-провокатора та моделювання штучних доказів на підтвердження підозри його підзахисному, що підтверджується показами допитаного у якості свідка директора ТОВ ПКП "Евіс" ОСОБА_10 . Таким чином відсутні будь-які законні підстави для продовження строку досудового розслідування.
Крім того, зазначив, що з урахуванням положень ч.3 ст.294, ч.1 ст.295 КПК України слідчий суддя не має права продовжити строк досудового розслідування до чотирьох місяців, без його продовження повноважним прокурором до трьох місяців, оскільки це призведе до порушення прав ОСОБА_5 на захист та справедливий суд, встановлених положеннями ст..6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

У судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_5 підтримав думку свого захисника.

Заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши копії матеріалів, якими слідчий та прокурор обґрунтовують клопотання, слідчий суддя дійшов до висновку, що клопотання є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

У провадженні Другого Слідчого відділу Слідчого управління Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві перебуває кримінальне провадження №0000010 від 11.01.2020 рокуза підозрою ОСОБА_5 у скоєнні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.3 ст.368 КК України

16.08.2020 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.
18.07.2020 року ОСОБА_5 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри про скоєння кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України, а саме в одержанні службовою особою неправомірної вигоди для себе за вчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, дії з використанням наданого їй службового становища, вчинене службовою особою, яка займає відповідальне становище, поєднане з вимаганням неправомірної вигоди.
Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 368 КК України підтверджується: аявою ОСОБА_9 від 15.07.2020 року; протоколом допиту в якості свідка ОСОБА_9 від 16.07.2020 року; протоколом обшуку від 16.07.2020; протоколом освідування підозрюваного ОСОБА_5 від 16.07.2020
Слідчий суддя критично оцінює доводи сторони захисту про необґрунтованість підозри ОСОБА_5 , оскільки оцінка достатності доказів на обґрунтування підозри особи у вчиненні злочину на стадії досудового розслідування має менший стандарт доведеності у порівнянні з доведеністю винуватості особи у вчиненні злочину поза розумним сумнівом за результатами судового розгляду.
Так, у рішенні Європейського суду з прав людини «Мюррей проти Сполученого Королівства» 14310/88, 28 жовтня 1994 р. наголошено « … Метою допитів під час тримання під вартою відповідно до пункту (с) частини 1 статті 5 … є сприяння кримінальному розслідуванню шляхом підтвердження чи розвіювання конкретної підозри, яка послужила причиною арешту. Тому факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».
Європейський суд з прав людини у рішенні «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» 12244/86; 12245/86; 12383/86, 30 серпня 1990 р. зазначив «…наявність «обґрунтованої підозри» передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла таки вчинити злочин».
Закінчити досудове розслідування у передбачений ст. 219 КПК України строк, протягом двох місяців з дня повідомлення ОСОБА_5 про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.368 КК України, не представляється можливим, оскільки для прийняття законного та обґрунтованого рішення за вказаними матеріалами досудового розслідування необхідно виконати наступне - отримати висновки судової експертизи спеціальних хімічних речовин та речовин хімічних виробництв; призначити проведення судової технічної експертизи документів; додатково допитати як свідка ОСОБА_9 ; допитати ОСОБА_11 та ОСОБА_12 ; додатково допитати як підозрюваного ОСОБА_5 ; направити запит до Управління Держпраці у Кіровоградській області; оглянути речі та документи, вилучені в ході обшуку 16.07.2020; розсекретити протоколи НСРД.

Відповідно до ст.219 КПК України, строк досудового розслідування обчислюється з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань до дня звернення до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності або до дня ухвалення рішення про закриття кримінального провадження.
Досудове розслідування повинно бути закінчено: 1) протягом сімдесяти двох годин - у разі повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або затримання особи в порядку, передбаченому частиною четвертою статті 298-2 цього Кодексу; 2) протягом двадцяти діб - у разі повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку у випадках, якщо підозрюваний не визнає вину або необхідності проведення додаткових слідчих (розшукових) дій, або вчинення кримінального проступку неповнолітнім; 3) протягом одного місяця - у разі повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку, якщо особою заявлено клопотання про проведення експертизи у випадку, передбаченому частиною другою статті 298-4 цього Кодексу; 4) протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину.
Строк досудового розслідування може бути продовжений у порядку, передбаченому параграфом 4 глави 24 цього Кодексу. При цьому загальний строк досудового розслідування не може перевищувати: 1) одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку у випадках, передбачених пунктами 1 і 2 частини третьої цієї статті; 2) шести місяців із дня повідомлення особі про підозру у вчиненні нетяжкого злочину; 3) дванадцяти місяців із дня повідомлення особі про підозру у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину.
Відповідно до ч.1 ст.295-1 КПК України, у випадках, передбачених статтею 294 цього Кодексу, продовження строку досудового розслідування здійснюється на підставі ухвали слідчого судді, постановленої за відповідним клопотанням прокурора або слідчого. Відповідно до ч. 3 ст. 294 КПК України, якщо з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину досудове розслідування (досудове слідство) неможливо закінчити у строк, зазначений у пункті 4 частини третьої статті 219 цього Кодексу, такий строк може бути продовжений у межах строків, встановлених пунктами 2 і 3 частини четвертої статті 219 цього Кодексу: 1) до трьох місяців - керівником місцевої прокуратури, керівником регіональної прокуратури або його першим заступником чи заступником, заступником Генерального прокурора; 2) до шести місяців - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з керівником регіональної прокуратури або його першим заступником чи заступником, заступниками Генерального прокурора;3) до дванадцяти місяців - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим із Генеральним прокурором чи його заступниками.)
На підставі вищевикладеного, слідчий суддя приходить до висновку, що на даний час у слідчого залишаються незавершеними в ході досудового розслідування дії, результати яких можуть бути використанні під час судового розгляду, з урахуванням обсягу матеріалів та особливої складності провадження, є необхідність продовжити строк досудового розслідування до чотирьох місяців до 16.11.2020 року.

При цьому слідчий суддя вважає необґрунтованими доводи захисника у тій частині, що слідчим порушено процесуальний порядок продовження строку досудового розслідування, та вказаний строк з урахуванням положень п.1 ч.3 ст.294, та відповідно до ч.1 ст.295 КПК України, мав би бути продовжений уповноваженим прокурором до трьох місяців, оскільки вони ґрунтуються на хибному трактуванні норм КПК України.

За положеннями ч.5 ст.40 КПК України слідчий, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється.
При здійснені досудового розслідування слідчий самостійно приймає процесуальні рішення, передбачені КПК України, та несе відповідальність за здійснення процесуальних дій. При цьому, враховуючи обставини кримінального провадження, слідчий самостійно визначає строк, в межах якого він має намір та об`єктивну можливість закінчити досудове розслідування.

Законодавець передбачив право прокурора відповідного рівня приймати рішення про продовження строку досудового розслідування, після повідомлення особі про підозру на мінімальний термін один місяць.

В іншому випадку, судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, законодавець покладає на слідчого суддю.

При цьому, положеннями КПК України, не обмежено право слідчого судді продовжити строк досудового розслідування на будь-який термін у межах визначених ч.4 ст.219 КПК України, з дотриманням порядку встановленого положеннями ст..295-1 КПК України.
Керуючись, ст.ст. 294, 295-1 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого задовольнити.

Продовжити строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000010 від 11.01.2020 року до чотирьох місяців, тобто до 16.11.2020 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1