Справа № 182/3678/20
Провадження № 1-кс/0182/893/2020
У Х В А Л А
Іменем України
17.07.2020 року м. Нікополь

Слідчий суддя Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області, ОСОБА_1 ,
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
розглянувши клопотання слідчого СВ Нікопольського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Нікопольської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Дзержинівка, Солонянського району, Дніпропетровської області, громадянина України, українця, з середньою освітою, є директором ТОВ «Грандстройальянс», одруженого, має доньку 2019 р.н. зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , тимчасово проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення з правовою кваліфікацією передбаченою ч.5 ст. 191 КК України,

з участю сторін:

прокурора ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_6 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,

В С Т А Н О В И В :

Слідчий СВ Нікопольського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням, погодженим з прокурором Нікопольської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст.191 КК України.

В обґрунтування клопотання слідчим зазначено, що 12 квітня 2019 року розпочато кримінальне провадження №0000979 за фактом привласнення грошових коштів ОСОБА_5 за правовою кваліфікацією ч. 5 ст. 191 КК України.

11 червня 2020 року по вказаному кримінальному провадженню ОСОБА_5 оголошено підозру за ч. 5 ст.191 КК України, тобто у привласненні чужого майна шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчиненого в особливо великих розмірах.

Згідно обставин, викладених у клопотанні, ОСОБА_5 , який перебував на посаді директора ТОВ «Грандстройальянс», будучи службовою особою, реалізуючи свій єдиний злочинний умисел, направлений на привласнення грошових коштів ТОВ «АЛЬБАТРОС БУД», у період часу з 01.01.2019 по 12.03.2019, будучи відповідальним за якісне та у повному обсязі виконання будівельних та будівельно-монтажних робіт по договорам №177-08 від 17.09.2018, №179-08 від 17.09.2018, №180-08 від 17.09.2018, №181-08 від 17.09.2018, перебуваючи у невстановленому досудовим розслідуванням місці, умисно, усвідомлюючи настання суспільно небезпечних наслідків у вигляді завдання матеріальних збитків ТОВ «АЛЬБАТРОС БУД», яке матеріально відповідало за стан будівництва на об`єктах перед Департаментом капітального будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації та бажаючи їх настання, з корисливих мотивів, переслідуючи мету особистого незаконного збагачення, достовірно знаючи про те, що його підприємством сума сплачених ТОВ «АЛЬБАТРОС БУД» авансових платежів: в сумі 667 467,58 грн. по договору №177-08 від 17.09.2018 використана не у повному обсязі, а лише на суму 484 940,87 грн.; в сумі 674 419,69 грн. по договору №179-08 від 17.09.2018 використана не у повному обсязі, а лише на суму 394 147,69 грн.; в сумі 649 455,45 грн. по договору №180-08 від 17.09.2018 використана не у повному обсязі, а лише на суму220 921,97 грн.; в сумі 602 397,93 грн., по договору №181-08 від 17.09.2018 використана не у повному обсязі, а лише на суму 162 390,31 грн., привласнив на свою користь невикористану на будівництво об`єктів частину авансових платежів ТОВ «АЛЬБАТРОС БУД», а саме грошових коштів на загальну суму 1 331 339,81 грн., шляхом зловживання своїм службовим становищем як єдиного Учасника товариства з 100% часткою у статутному капіталі та неповернення вказаної суми невикористаних на будівництво об`єкту грошових коштів на розрахунковий рахунок ТОВ «АЛЬБАТРОС БУД», внаслідок чого ТОВ «АЛЬБАТРОС БУД» був змушений власними силами та шляхом залучення інших субпідрядників виконувати умови договорів №417/08-18 від 16.08.2018 року, №469/09-18 від 11.09.2018 року, №471/09-18 від 11.09.2018 року, №464/09-18 від 10.09.2018 року, укладених між Департаментом капітального будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації (Замовник) в особі заступника директора Департаменту капітального будівництва облдержадміністрації начальника управління проектування та технічної підготовки будівництва ОСОБА_7 та ТОВ «АЛЬБАТРОС БУД» (Генпідрядник) в особі директора ОСОБА_8 . В результаті зазначених об`єднаних єдиним умислом злочинних дій директора ТОВ «Грандстройальянс» ОСОБА_5 спричинено матеріальну шкоду ТОВ «АЛЬБАТРОС БУД» на загальну суму 1 331 339,81 грн.

Вина ОСОБА_5 повністю підтверджується зібраними по кримінальному провадженню доказами, а саме: висновками будівельно-технічних експертиз та судово-економічних експертиз, поясненнями свідків та іншими матеріалами кримінального провадження.
Враховуючи той факт, що наявні достатні підстави вважати, що існують ризики передбаченні ст. 177 КПК України , а саме те , що ОСОБА_5 може переховуватися від суду, оскільки у разі визнання його винним у вчиненні злочину, йому може бути призначено покарання на строк від 7 до 12 років позбавлення волі з конфіскацією майна. Крім того, він був оголошений у розшук у зв`язку з чим провадження було зупинене, а його місцезнаходження встановлювалося під час оперативно-розшукових заходів. Також існує ризик незаконного впливу на свідків, оскільки останній знайомий з ними особисто так, як вони є його бізнес партнерами та працівниками його підприємства. Крім того, останній може вчинити аналогічне кримінальне правопорушення, тому у якому підозрюється та перешкоджати провадженню іншим чином. До того, ж підозрюваний не має міцних соціальних зв`язків, зареєстрований у м. Дніпро, а фактично мешкає у м. Києві де постійно змінює адреси свого тимчасового проживання.
10.07.2020 р. ухвалою слідчого судді було надано дозвіл на затримання ОСОБА_5 з метою приводу у судове засідання для розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання та просив його задовольнити з підстав, зазначених у клопотанні. Також прокурор зазначив, що застосування більш м`яких запобіжних заходів до ОСОБА_5 для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, є недостатнім та недоцільним, оскільки він переховується від органів досудового розслідування змінює місця проживання та номер мобільного телефону, на виклики до слідчого не з`являється, у зв`язку з чим постановою слідчого від 30.06.2020 був оголошений у розшук, достовірно знаючи, що йому оголошено підозру і він підозрюється у вчинення особливо тяжкого злочину.

Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник ОСОБА_6 заперечували проти клопотання прокурора, посилаючись на те, що він виїхав до м. Києва по роботі, де орендує нежитлове приміщення і фактично здійснює підприємницьку діяльність. Він має місце постійної реєстрації. Дружину, яка вагітна (строк 27 тижнів) і малолітню доньку ІНФОРМАЦІЯ_2 , які проживають спільно з ним в м. Києві, що вказує на наявність у нього міцних соціальних зв`язків. Прибути з м. Києва на виклик слідчого підозрюваний був позбавлений можливості, оскільки у зв`язку з карантинними заходами частково обмежено рух доступного для нього транспорту. Просили обрати домашній арешт за місцем фактичного мешкання підозрюваного в м. Києві, за адресою квартири, яку орендує його дружина: кв. АДРЕСА_3 . При цьому, ОСОБА_5 заперечував обставини, викладені в оголошеній йому підозрі, вважаючи, що між ТОВ «Грандстройальянс», директором якого він є і ТОВ «АЛЬБАТРОС БУД» склалися господарські правовідносини. Підозрюваний зауважив, що для виконання умов договору з ТОВ «АЛЬБАТРОС БУД» він навіть самостійно залучав кошти, оформивши кредит в ПАТ «Приватбанк» та взявши гроші в борг як фізична особа. Тому стверджував, що жодної копійки не привласнив з коштів, перерахованих як авансові платежі.

Вислухавши прокурора, підозрюваного, його захисника слідчий суддя приходить до наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

2) наявність підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені п. 1, 2 ч. 1 ст. 194, але не доведе обставини, передбачені п. 3 ч. 1 цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

При обранні запобіжного заходу, слідчий суддя, суд, як це зазначено у ст. 178 КПК України, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

1) вагомість наявних доказів про вчинення кримінального правопорушення;

2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється;

3) вік та стан здоров`я;

4) міцність соціальних зв`язків в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;

5) наявність постійного місця роботи або навчання;

6) репутацію;

7) майновий стан;

8) наявність судимостей;

9) дотримання умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;

10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;

11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини;

12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Як вбачається з наданих копій матеріалів кримінального провадження, 11 червня 2020 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру по вказаному кримінальному провадженню за вчинення злочину, передбаченого ч.5 ст. 191 КК України, а саме у привласненні чужого майна шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчиненого в особливо великих розмірах (а.п. б./н.). Враховуючи відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» позицію Європейського суду, слідчий суддя вважає, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється на початковому рівні у вчиненні кримінального правопорушення-злочину, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України. Підозра оголошена ОСОБА_5 обґрунтована, заявою директора ТОВ «Альбатрос Буд» ОСОБА_9 про те, що між ТОВ «Альбатрос Буд» та Департаментом капітального будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації за результатами 18 тендерів, для виконання будівельно-монтажних робіт 17 вересня 2018 між ТОВ «Альбатрос Буд» (Замовник) та ТОВ «Грандстройальянс» (Виконавець) було укладено договори на виконання відповідних робіт. Замовником перераховано аванс Виконавцю, який будівельні роботи не виконав в повному обсязі, згідно актів прийнятих робіт та грошові кошти, які залишились невикористаними не повернув, чим спричинив матеріальну шкоду ТОВ «Альбатрос Буд» (а.п.10-13). Зазначені обставини підтверджуються показами свідка ОСОБА_8 , який в період часу з 02.10.2015 р. по 01.11.2018 р. перебував на посаді директора ТОВ «Альбатрос Буд» (а.п.17-26). Згідно пункту 3 висновку судової будівельно-технічної експертизи №17/10.6/174 від 26.12.2019, різниця між авансом, перерахованим ТОВ «Грандальянстрой» і вартістю документально встановленого обсягу і переліку виконаних ТОВ «Грандальянсстрой» будівельних робіт і матеріалів на виконання договору від 17.09.2018 за №181-08 «Будівництва амбулаторії на 1-2 лікаря за адресою: Дніпропетровська область, Нікопольський район, с. Південне , вул. Центральна, 13- Б, складає 1202559,68 грн. з ПДВ (а.п.155-191). Документи, які б вказували на те, що підозрюваний ОСОБА_5 дійсно є службовою особою, яка є суб`єктом злочину, передбаченого ст. 191 КК України і доводили факт безпосереднього привласненням ним грошових коштів слідчому судді не надано. До того ж, сам ОСОБА_5 не визнає обставини, викладені в оголошеній йому підозрі.

Але, при визначенні обґрунтованості підозри слідчий суддя враховує позицію Європейського суду з прав людини, висловлену в рішеннях «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990, «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Перевіряючи клопотання слідчого на предмет наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України слідчий суддя вважає, що заявлений стороною обвинувачення ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України /переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду/, об`єктивно існує, бо підозрюваний, усвідомлюючи тяжкість можливого покарання у виді позбавлення волі строком до 7- ми до 12 років з конфіскацією майна, яке йому загрожує у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого злочину, може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду. До того ж, він має місце реєстрації у малознайомих осіб в м. Дніпро, за яким фактично ніколи не проживав і де, з його слів ніхто не мешкає. На виконання ухвали слідчого судді від 10.07.2020 року, підозрюваного ОСОБА_5 було затримано в м. Києві за адресою тимчасового проживання в квартирі, яку орендує його дружина з 03.07.2020року. При цьому, в наданому стороною захисту копії договору оренди відсутній строк оренди зазначеного житла. Стороною захисту не надано доказів того, що підозрюваний має постійне місце роботи в м. Києві або здійснює там підприємницьку діяльність з належним оформленням. Тому, ризик переховування об`єктивно існує. Однак, в контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, зазначено, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Панченко проти Росії). Ризик втечі має оцінюватись в світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Бакчиєв проти Молдови).
Ризик переховування підозрюваного від суду поряд із наявністю місця реєстрації та проживання, що встановлено і органом досудового розслідування та зазначено у клопотанні про обрання запобіжного заходу, міцних соціальних зв`язків, хоча і існує, однак є малоймовірним.
Допитана в судовому засіданні дружина підозрюваного ОСОБА_5 повідомила, що вони проживають родиною, мають малолітню доньку, ІНФОРМАЦІЯ_2 і чекають на народження іншої дитини, т.я. вона вагітна ( 27 тижнів). Вона повідомила, що в м.Нікополі проживає її мама за адресою проживання якої вони перебувають кілька днів і яка не проти їх спільного тимчасового проживання.

Що стосується наявності ризику вчинення іншого кримінального правопорушення п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК, слідчий суддя вважає, що вказаний ризик стороною обвинувачення є не доведеним, оскільки ОСОБА_5 є особо раніше не судимою і до тепер навіть не наведено його провину у вчиненні інкримінованого злочину. Крім того, прокурором не доведено поза розумним сумнівом, наявність ризику впливу на свідків п.3 ч.1 ст.177 КПК, оскільки на даний час ТОВ «Грандстройальянс» припинило свою господарську діяльність і не мало фактично працівників у своєму штаті, на яких міг би вплинути підозрюваний, який позбавлений реальної можливості впливу і на посадових осіб «Альбатрос Буд».

З урахуванням викладеного, вважаю, що інший більш м`який запобіжний захід ніж тримання під вартою, зможе запобігти ризикам, які встановлені.

Згідно усталеної практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади), поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків). Сама лише тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, хоча і є визначеним елементом при оцінці ризику ухилення від органу досудового розслідування та/або суду, однак не може бути достатньою підставою для законності тримання особи під вартою.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Доводи прокурора щодо необхідності застосування до ОСОБА_5 виключного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя не вважає достатньо переконливими і такими, що у сукупності свідчать про можливість усунення встановлених щодо останнього ризиків лише у такий спосіб.

Так, сам по собі факт вчинення інкримінованого підозрюваному кримінального правопорушення-злочину, та ймовірність призначення йому суворого покарання, за відсутності конкретних фактів перешкоджання досудовому розслідуванню у будь-який спосіб, не свідчить про недостатність запобіжного заходу у виді домашнього арешту.

Таким чином, оскільки наданими матеріалами клопотання, а також прокурором в судовому засіданні не доведено обставин, передбачених ч. 3 ст. 176, п. 3 ч. 1 ст. 194 КПК України, а саме, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України, не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам, до ОСОБА_5 , з урахуванням відомостей про особу підозрюваного можливо застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж триманням під вартою, а саме домашній арешт з покладенням на нього відповідних процесуальних обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, який зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та дієвість кримінального провадження щодо нього.

Керуючись ст. 176-178, 182, 183, 194,196 КПК України, -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ Нікопольського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , яке погоджене з прокурором Нікопольської місцевої прокуратури ОСОБА_4 задовольнити частково.

Обрати стосовно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту на строк не більше двох місяців, тобто до 16 вересня 2020 року.

На підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 покласти наступні обов`язки:

-не залишати місце свого проживання в період часу з 19.00 год. до 07.00 год. за адресою: АДРЕСА_4 . .

-прибувати до слідчого, прокурора та суду у визначений ними час,

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд і в`їзд в Україну;

-повідомляти про зміну місця проживання, роботи.

Зазначені обов`язки покладаються на підозрюваного на строк не більше двох місяців з дня проголошення ухвали, тобто до 16 вересня 2020 року. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора.

Ухвалу для виконання направити начальнику Нікопольського ВП ГУНП в Дніпропетровській області і для контролю прокурору.

На ухвалу може бути подана апеляція безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1