Справа №355/1683/19
Провадження №1-кп/359/267/2020
У Х В А Л А

про тимчасовий доступ до речей і документів

28 липня 2020 року м. Бориспіль

Бориспільський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 , потерпілих ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , їх представника адвоката ОСОБА_7 , обвинувачених ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , а також їх захисника адвоката ОСОБА_10 ,

під час судового розгляду з технічною фіксацією у відкритому судовому засіданні в кримінальному провадженні №0000474, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15.11.2018 року, що надійшло до суду за підсудністю з Київського апеляційного суду з обвинувальним актом, відносно

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Маслівка Миронівського району Київської області, громадянки України, українки, зареєстрованої АДРЕСА_1 , та проживаючої АДРЕСА_2 , раніше не судимої,

та

ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця с. Юрківка Звенигородського району Черкаської області, українця, громадянина України, раніше не судимого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_3 , -

у вчиненні кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 3 ст. 299 КК України, -

розглянувши клопотання захисника адвоката ОСОБА_10 про тимчасовий доступ до речей і документів від 22.07.2020 року №052-053.2.741,

в с т а н о в и в :
В провадженні Бориспільського міськрайонного суду Київської області перебуває вищезазначене кримінальне провадження.

В ході розгляду кримінального провадження, в судовому засіданні 28.07.2020 року, судом на обговорення було поставлено питання щодо поданого клопотання захисника обвинувачених адвоката ОСОБА_10 про надання тимчасового доступу до речей і документів, яке міститься в матеріалах справи у томі 7 на а. с. 228-233 та було подано останнім 22.07.2020 року.

Клопотання мотивовано тим, що документи до яких необхідний тимчасовий доступ містять відомості про порушення актів законодавства (порушення загальних засад кримінального провадження «законності») під час проведення досудового розслідування по кримінальному провадженню № 0000474 внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15 листопада 2018 року, можуть бути використані для виключення кримінальної відповідальності обвинувачених ОСОБА_8 та ОСОБА_9

28.07.2020 року під час судового засідання захисник обвинувачених раніше подане клопотання підтримав в повному обсязі та просив задовольнити.

Обвинувачені підтримали подане клопотання захисника та просили задовольнити.

Прокурор не заперечував щодо задоволення клопотання захисника щодо надання тимчасового доступу до документів зважаючи на те, що частина запитуваних документів наявна та він готовий їх надати.

Потерпілі та їх представник поклались на розсуд суду щодо заявленого клопотання захисника обвинувачених.

Суд, ознайомившись з поданим клопотанням захисника обвинувачених адвоката ОСОБА_10 , заслухавши думку учасників судового провадження, та ознайомившись з наявними матеріалами кримінального провадження, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Одними з основних засад кримінального судочинства є верховенство права, законність, рівність перед законом і судом (ст. 7 КПК України).
Відповідно до вимог ст. 89 КПК України, суд вирішує питання допустимості доказів під час їх оцінки в нарадчій кімнаті під час ухвалення судового рішення. Згідно із ч. 2, 3 даної статті у разі встановлення очевидної недопустимості доказу під час судового розгляду суд визнає цей доказ недопустимим, що тягне за собою неможливість дослідження такого доказу або припинення його дослідження в судовому засіданні, якщо таке дослідження було розпочате. Сторони кримінального провадження, потерпілий мають право під час судового розгляду подавати клопотання про визнання доказів недопустимими, а також наводити заперечення проти визнання доказів недопустимими.

Відповідно до положень ст. 86 КПК України, доказ визнається допустимим, якщо він отриманий у порядку, встановленому цим Кодексом.

В ч. 1 ст. 87 КПК України закріплено, що недопустимими є докази, отримані внаслідок істотного порушення прав та свобод людини, гарантованих Конституцією та законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також будь-які інші докази, здобуті завдяки інформації, отриманій внаслідок істотного порушення прав та свобод людини.

Згідно ч. 1 ст. 93 КПК України збирання доказів здійснюється сторонами кримінального провадження, потерпілим, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у порядку, передбаченому цим Кодексом.

У частині 2 ст. 93 КПК України міститься широкий обсяг повноважень сторони обвинувачення щодо збирання доказів у кримінальному провадженні. Так, відповідно до положень зазначеної норми сторона обвинувачення здійснює збирання доказів шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій, витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, службових та фізичних осіб речей, документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій та актів перевірок, проведення інших процесуальних дій, передбачених цим Кодексом.

Згідно частини третьої указаної статті, сторона захисту здійснює збирання доказів шляхом їх витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, службових та фізичних осіб речей, копій документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій, актів перевірок. Потерпілий має право також ініціювати проведення слідчих (розшукових) дій, інших процесуальних дій, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів.

Ініціювання стороною захисту проведення слідчих (розшукових) дій здійснюється шляхом подання слідчому, прокурору відповідних клопотань, які розглядаються в порядку, визначеному ст. 220 КПК України.

Зазначений порядок передбачено для проведення досудового розслідування в кримінальному провадженні, оскільки відмова у задоволенні відповідного клопотання може бути оскаржена у встановленому порядку до слідчого судді.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку що клопотання захисника обвинувачених є обґрунтованим.

Зважаючи на встановлені судом обставини, стадію розгляду кримінального провадження судовий розгляду, та право захисника обвинувачених на заявлення відповідних клопотань в порядку, визначеному ст. 350 КПК України, суд вважає задовольнити клопотання частково, застосувавши належну процедуру отримання такого доказу, у відповідності до вимог КПК України.

З цього приводу, суд вважає за необхідне при розгляді клопотання захисника обвинувачених застосувати положення кримінального процесуального законодавства, передбачені ст.ст. 159-166 КПК України (тимчасовий доступ до речей і документів) та ст. 333 КПК України (застосування заходів забезпечення кримінального провадження та проведення слідчих (розшукових) дій під час судового провадження), тощо.

Так, захисник обвинувачених має право на збирання та подання суду доказів на спростування висунутого обвинувачення. Докази відносно яких заявлено відповідне клопотання адвокатом, на його думку, має істотне значення для судового провадження, оскільки документи до яких необхідний тимчасовий доступ містять відомості про порушення актів законодавства (порушення загальних засад кримінального провадження «законності») під час проведення досудового розслідування по кримінальному провадженню № 0000474 внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15 листопада 2018 року, можуть бути використані для виключення кримінальної відповідальності обвинувачених ОСОБА_8 та ОСОБА_9 .

При цьому, суд звертає увагу, що згідно ч. 4 ст. 132 цього Кодексу для оцінки потреб досудового розслідування слідчий суддя або суд зобов`язаний врахувати можливість без застосованого заходу забезпечення кримінального провадження отримати речі і документи, які можуть бути використані під час судового розгляду для встановлення обставин у кримінальному провадженні.
Також вищим спеціалізованим судом України з розгляду цивільних і кримінальних справ у пункті 18 листа №223-559/0/4-13 від 05.04.2013 року "Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження" роз`яснено, що беручи до уваги зміст положень ч. 1 ст. 86, частин 2 та 3 ст. 93 КПК, застосування стороною кримінального провадження такого способу збирання доказів як вилучення речей чи документів (ч. 7 ст. 163 КПК) під час отримання доступу до речей і документів може здійснюватися у випадках, якщо: 1) особа, у володінні якої знаходяться речі або документи, не бажає добровільно передати їх стороні кримінального провадження або є підстави вважати, що вона не здійснить таку передачу добровільно після отримання відповідного запиту чи намагатиметься змінити або знищити відповідні речі або документи; 2) речі та документи згідно зі ст. 162 КПК містять охоронювану законом таємницю і таке вилучення необхідне для досягнення мети застосування цього заходу забезпечення. В інших випадках сторона кримінального провадження може витребувати та отримати речі або документи за умови їх добровільного надання володільцем без застосування процедури, передбаченої главою 15 КПК.

Відповідно до ч. 1 ст. 333 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються під час судового провадження згідно з положеннями розділу 2 цього Кодексу з урахуванням особливостей, встановлених цим розділом.

Частиною 2 ст. 333 КПК України визначено, що під час розгляду клопотання про надання тимчасового доступу до речей і документів суд також враховує причини, через які доступ не був здійснений під час досудового розслідування. Якщо судом під час судового провадження прийнято рішення про надання доступу до речей і документів, суд відкладає судовий розгляд на строк, достатній для здійснення такого заходу забезпечення кримінального провадження та ознайомлення учасників судового провадження з його результатами.

Виходячи з положень ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження, одним із яких є тимчасовий доступ до речей і документів.

Згідно ч. 1 ст. 159 КПК України, тимчасовий доступ до речей і документів полягає у наданні стороні кримінального провадження особою, у володінні якої знаходяться такі речі і документи, можливості ознайомитися з ними, зробити їх копії та вилучити їх (здійснити їх виїмку).

Зазначені вище документи мають суттєве значення для забезпечення повноти, всебічності та неупередженості у даному кримінальному провадженні та встановлення обставин, які відповідно до ч. 1 ст. 91 Кримінального процесуального кодексу України підлягають доказуванню в обов`язковому порядку.

З урахуванням викладеного суд вважає за необхідне відповідне клопотання захисника обвинувачених адвоката ОСОБА_10 задовольнити частково, відійшовши від обмеженого діючим КПК України строку в один місяць встановивши строк до наступного судового засідання, а саме до 03.08.2020 року, зважаючи на строки розгляду даного кримінального провадження та позицію прокурора висловлену з цього приводу у судовому засіданні.

У задоволенні іншої частини вимог захисника адвоката ОСОБА_10 необхідно відмовити.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 93, 160, 333, 350 376 КПК України, суд, -

у х в а л и в :
Клопотання захисника адвоката ОСОБА_10 про тимчасовий доступ до речей і документів задовольнити частково.

Зобов`язати прокурорів групи прокурорів в кримінальному провадженні №0000474, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15.11.2018 року, до 03.08.2020 року надати оригінали наступних документів для їх долучення до матеріалів судового провадження, як докази сторони захисту, а саме: оригінал витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань в кримінальному провадженні №0000474, відомості про яке внесені 15.11.2018 року, що роздрукований 24.04.2019 року; оригінал постанови про зміну кваліфікації кримінального правопорушення у кримінальному провадженні, що прийнята 15.11.2018 року слідчим Баришівського відділення поліції Переяслав-Хмельницького відділу поліції ГУ НП в Київській області ОСОБА_11 в даному кримінальному провадженні; оригінал доручення надане т.в.о. начальника СВ Баришівського відділення поліції Переяслав-Хмельницького ВП ГУ НП в Київській області ОСОБА_12 15.11.2018 року слідчому цього ж відділу ОСОБА_11 в даному кримінальному провадженні; оригінал постанови про визначення групи прокурорів, що прийнята 15.11.2018 року заступником керівника Бориспільської місцевої прокуратури ОСОБА_13 в даному кримінальному провадженні; оригінал опису матеріалів кримінального провадження наданих на ознайомлення 25.03.2020 року адвокату ОСОБА_10 в даному кримінальному провадженні; оригінал постанови групи прокурорів, прийнятої 15.11.2018 року перший заступник керівника Бориспільської місцевої прокуратури ОСОБА_14 в даному кримінальному провадженні.

У задоволенні іншої частини вимог захисника адвоката ОСОБА_10 відмовити.

Ухвала суду окремому оскарженню не підлягає.

Оголошення повного тексту ухвали суду здійснено 30.07.2020 року.

Суддя: ОСОБА_1