Провадження №1-кс/760/7619/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 грудня 2020 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Солом`янського районного суду м.Києва клопотання директора ТОВ «ВЕРДИКТ КАПІТАЛ» ОСОБА_3
про скасування арешту майна в кримінальному провадженні №0000067 від 15.07.2020 за ознаками вчинення злочину, передбаченого ч.5 ст.191 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва надійшло клопотання директора ТОВ «ВЕРДИКТ КАПІТАЛ» ОСОБА_3 про скасування арешту майна в кримінальному провадженні №0000067 від 15.07.2020 за ознаками вчинення злочину, передбаченого ч.5 ст.191 КК України.
Клопотання обґрунтовується тим, що ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 07.08.2020 у справі № 760/17229/20 було задоволено клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури № 9 ОСОБА_4 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №00067 від 15.07.2020 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, та з урахуванням ухвали від 10.08.2020 про виправлення описки арешт на будівлі та споруди за адресою: Одеська область, м. Одеса, вул. Посмітного (Посмітного Макара), буд. 2, 2-А, 2-Б, 2-В, 2-Г, 2-Д, 2-Е, 2-Ж, 2-К, реєстраційні номери об`єктів нерухомого майна: 01, 01, 01, 1, 01, 01, 01, 01, 01, із забороною їх відчуження.
У клопотанні зазначається, що в ході розгляду клопотання прокурора про арешт майна слідчий суддя дійшов висновку, що вищевказане майно відповідає критеріям речового доказу, визначеним ст. 98 КПК України, є речовим доказом у кримінальному провадженні №0000067 від 15.07.2020 на підставі постанови, а тому наявні достатні підстави для накладення арешту відповідно до вимог стст. 170, 171 КПК України.
Вказується, що підставою для задоволення клопотання про арешт майна слугувало те, що нібито законний власник майна ТОВ «МАКСТГРУП» вважає, що існує загроза незаконного заволодіння об`єктами нерухомості за адресою: Одеська область, м.Одеса, вул. Посмітного (Посмітного Макара), буд. 2, 2-А, 2-Б, 2-В, 2-Г, 2-Д, 2-Е, 2-Ж, 2-К, реєстраційні номери об`єктів нерухомого майна: 01, 01, 01, 1, 01, 01, 01, 01, 01, зі сторони ТОВ «ВЕРДИКТ КАПІТАЛ» та Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ «Платинум Банк».
Заявник вказує, що арешт, накладений ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м.Києва від 07.08.2020 у справі № 760/17229/20, є передчасним та необґрунтованим.

Враховуючи вищенаведене та керуючись стст. 3, 64-2, 174 КПК України, директор ТОВ «ВЕРДИКТ КАПІТАЛ» ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді із клопотанням про скасування арешту майна.
До початку розгляду клопотання по суті до слідчого судді надійшла заява директора ТОВ «ВЕРДИКТ КАПІТАЛ» ОСОБА_3 про повернення без розгляду клопотання про скасування арешту майна.
Дослідивши дане клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.
Відповідно до чч. 1, 2 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Як передбачено чч. 1, 3 ст.26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.
Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.
Частиною 2 ст.19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до ч.1 ст.9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.
Згідно з ст.1 КПК України порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України.
Кримінальне процесуальне законодавство України складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України.
Виходячи з викладеного, повноваження слідчого судді в кримінальному провадженні визначені лише кримінальним процесуальним законодавством України і, з урахуванням принципу верховенства права та відповідної практики Європейського суду з прав людини, не підлягають розширеному тлумаченню.
Разом з тим, чинним КПК України не визначено, яке процесуальне рішення має прийняти слідчий суддя у разі надходження до нього заяви, в якій представник власника майна просить повернути клопотання про скасування арешту без розгляду.
Відповідно до ч.6 ст.9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу. Отже, цією нормою передбачено застосування аналогії за наявності правових прогалин або колізій у кримінальному процесуальному законодавстві України.
Згідно з ч.2 ст.305 КПК України передбачено, що слідчий чи прокурор можуть самостійно скасувати рішення, передбачені пунктами 1, 2, 5 і 6 частини першої статті 303 цього Кодексу, припинити дію чи бездіяльність, які оскаржуються, що тягне за собою закриття провадження за скаргою.
Прокурор може самостійно скасувати рішення, що передбачене пунктами 3 та 10 частини першої статті 303 цього Кодексу і оскаржується в порядку, передбаченому частиною шостою статті 284 цього Кодексу, що тягне за собою закриття провадження за скаргою.
Слідчий суддя також враховує відповідну судову практику, зокрема ухвалу Київського апеляційного суду м.Києва, справа №760/13785/17, провадження №11-сс/824/756/2018, згідно з якою прийняття слідчим суддею рішення про відмову у задоволенні скарги може мати місце за умови розгляду скарги по суті та необґрунтованості доводів, викладених у ній.
За таких обставин, враховуючи те, що директором ТОВ «ВЕРДИКТ КАПІТАЛ» ОСОБА_3 подано заяву про повернення клопотання про скасування арешту майна без розгляду, що свідчить про фактичну відмову від цього клопотання, слідчий суддя доходить висновку, що провадження за клопотанням директора ТОВ «ВЕРДИКТ КАПІТАЛ» ОСОБА_3 про скасування арешту майна в кримінальному провадженні №0000067 від 15.07.2020 за ознаками вчинення злочину, передбаченого ч.5 ст.191 КК України, підлягає закриттю.
На підставі викладеного та керуючись ст.19 Конституції України, стст. 1, 9, 26, 305 КПК України, слідчий суддя, -
У Х В А Л И В :

Провадження за клопотанням директора ТОВ «ВЕРДИКТ КАПІТАЛ» ОСОБА_3 про скасування арешту майна в кримінальному провадженні №0000067 від 15.07.2020 за ознаками вчинення злочину, передбаченого ч.5 ст.191 КК України, - закрити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1