Справа № 570/3242/20
Номер провадження 1-кс/570/654/2020
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
23 серпня 2020 року Рівненський районний суд Рівненської області у складі:

слідчого судді ОСОБА_1

з участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

слідчого ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5

захисника адвоката ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Ріненського районного суду Рівненської області клопотання слідчого СВ Рівненського РВП Рівненського ВП ГУНП в Рівненській області ОСОБА_7 , за погодженням з прокурором Рівненської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Рівне Рівненської області, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , українця, громадянина України, з професійною технічною освітою, непрацюючого, не судимого,
в с т а н о в и в :
В обґрунтування клопотання зазначається, що 21 серпня 2020 року приблизно о 17 год. 55 хв. ОСОБА_5 , перебуваючи на території господарства за адресою: АДРЕСА_1 , діючи умисно, з метою заподіяти тілесні ушкодження працівнику правоохоронного органу поліції, усвідомлюючи, що останній перебуває при виконанні службових обов`язків, із застосуванням ножа, здійснив один тичковий удар в сторону інспектора сектору реагування патрульної поліції №3 Рівненського РВП Рівненського ВП ГУНП в Рівненській області підполковника поліції ОСОБА_8 , який згідно Закону України «Про державний захист працівників суду і правоохоронних органів» є працівником правоохоронного органу та відповідно до розстановки нарядів знаходився при виконанні ним службових обов`язків, передбачених Законом України «Про Національну поліцію», чим спричинив тілесні ушкодження у вигляді осаднення правого променево-зап`ясного суглобу, які відносяться до легких тілесних ушкоджень.
21.08.2020 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості за №0000866 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.345 КК України.

21.08.2020 року о 19 год. 10 хв. ОСОБА_5 затримано в порядку ст.208 КПК України.

22.08.2020 року ОСОБА_5 повідомлено та вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.345 КК України.

Необхідність застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в клопотанні обґрунтовано необхідністю забезпечити виконання ним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також з метою запобігти спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, знищення, схову або спотворення будь-які із речей, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення та спроби незаконно впливати на свідків, так, як жоден інший із запобіжних заходів не здатен запобігти переліченим вище ризикам та забезпечити своєчасне з`явлення його до слідчого, а в подальшому суду, на виклики для проведення слідчих й інших процесуальних дій.
У клопотанні зазначається, що доказами, які дають підстави підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України, є:
- протокол огляду місця події від 21.08.2020;
- протокол допиту потерпілого ОСОБА_8 , від 22.08.2020;
- протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 21.08.2020
- протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 21.08.2020
- протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 21.08.2020
- протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 22.08.2020.
Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник адвокат ОСОБА_6 в судовому засіданні просили у задоволенні клопотання відмовити, застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час. Крім того, підозрюваний пояснює, що постійно проживає за адресою: АДРЕСА_2 . Наміру ухилятися від органу досудового розслідування він немає, оскільки розуміє наслідки такий дій; свою причетність до дій, які вказані у повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопрушення визнає.
В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримав клопотання. Крім того, пояснив що доказів на даний час щодо переховування підозрюваного ОСОБА_5 від органів досудового розслідування чи ухилення від виликів, перешкоджанню кримінальному провадженню, повідомлень про підозру у вчиненні іншого злочину немає.
Слідчий ОСОБА_4 в судовому засіданні підтримав клопотання.
Вислухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
У відповідності до ст. 29 Конституції України та ст.ст.176,177,178 КПК України, право на свободу і особисту недоторканість є одним із найбільш значущих прав людини.
Слід враховувати те, що обираючи запобіжний захід тримання під вартою, обмежуються конституційні права і свободи особи, ще до визнання її винуватою у вчиненні злочину, а запобіжний захід у виді тримання під вартою є винятковим і найбільш суворим запобіжним заходом, застосовується лише тоді, коли є всі підстави вважати, що інші менш суворі запобіжні заходи можуть не забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків і належної поведінки останнього.
Застосування запобіжного заходу з іншою метою не допускається.
Крім того, при судовому розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, судом враховано вимоги п.п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду, згідно з якими обмеження прав особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
Частиною 1 статті 194 КПК на суд під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу покладений обов`язок встановити існування наступних складових:
- чи доведені обставини, які свідчать про обґрунтованість підозри;
- чи наявні ризики, передбачені статтею 177 КПК, та на які вказує слідчий;
- чи не є достатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, суд відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.
Надаючи оцінку можливості останнього переховуватися від органу досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, знищення, спотворення будь-яких речей, які мають істотне значення для встанолення обставин кримінального правопорушення, суд вважає, що на даний час ризики, які б давали підстави для застосування найсуворішого запобіжного заходу відсутні.
Так, суд враховує тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , який є нетяжким злочином (ч.4 ст.12 КК України), особу підозрюваного, обставини вчиненого кримінального правопорушення.
Так, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні нетяжкого злочину, санкція статті за вчинення якого передбачає покарання у виді обмеження волі на строк до п`яти років або позбавлення волі на той самий строк.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК.
Суд вважає, що вказані прокурором ризики не доведені, що свідчить про необхідність вирішення питання про можливість застосування менш суворого запобіжного заходу, який зможе забезпечити виконання обвинуваченим його процесуальних обов`язків.
Прокурор та слідчий, звертаючись з клопотанням про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, при розгляді клопотання довели про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні останнім кримінального правопорушення, однак вказали про відсутність наявних достатніх даних існування ризиків щодо переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищення, спотворення будь-яких речей, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; та незаконного впливу на свідків та потерпілого.
Існування лише обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення є недостатнім для застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Відповідно до п.3 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.
З огляду на викладені обставини, та дослідженні у судовому засіданні докази, на думку суду, прокурором не доведено, що жоден з інших більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
Враховуючи вагомість наявних доказів про причетність підозрюваного ОСОБА_5 до кримінального правопорушення, можливість призначення покарання за ч.2 ст.345 КК України у вигляді обмеженням волі на строк до п`яти років або позбавленням волі на той самий строк, його вік, стан здоров`я, майновий стан, вважаю, що щодо підозрюваного слід обрати запобіжний захід у виді домашнього арешту. Оскільки саме цей запобіжний захід забезпечить виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та попередить вчинення ним дій, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.
На думку суду, саме такий запобіжний захід здатний забезпечити виконання процесуальних обов`язків підозрюваним та запобігти спробам продовжувати злочинну діяльність.
Відповідно до ч. 1 ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.
З урахуванням обставин справи, суд вважає за необхідне застосувати до підозрюваного домашній арешт цілодобово.
Беручи до уваги що підозрюваний раніше не судимий, міцність його соціальних зв`язків, як постійне місце проживання, домашній арешт слід визначити цілодобово, з покладенням обов`язків передбачених ч.5 ст.194 КПК України, що забезпечить виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання вищевказаних ризиків.
Окрім цього, застосовуючи, щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у виді домашнього арешту, слідчий суддя вважає за необхідне відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на нього на строк не більше двох місяців наступні обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора, суду за викликом; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає без дозволу слідчого, прокурора, суду; повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну місця свого проживання; у разі наявності здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, носити електронний засіб контролю.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 176-178, 181, 183, 184, 395 КПК України, слідчий суддя,
у х в а л и в :

Клопотання слідчого СВ Рівненського РВП Рівненського ВП ГУНП в Рівненській області ОСОБА_7 , за погодженням з прокурором Рівненської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 задоволити частково.
Застосувати відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Рівне Рівненської області, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , українця, громадянина України, з професійною технічною освітою, непрацюючого, не судимого, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 такі обов`язки:
1) прибувати за першою вимогою до слідчого, прокурора, або суду;
2) цілодобово не відлучатись із будинку за адресою: АДРЕСА_2 , без дозволу слідчого, прокурора, або суду;
3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання;
4) у разі наявності - здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;
5) носити електронний засіб контролю.
Встановити строк дії ухвали терміном на два місяці. Початок строку дії ухвали обчислювати, починаючи з моменту затримання підозрюваного, а саме до 21 жовтня 2020 року.
Термін дії обов`язків, покладених судом, визначити до 21 жовтня 2020 року.
Передати ухвалу про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту для виконання до Рівненського відділу поліції ГУНП в Рівненській області.
Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення, а підозрюваний ОСОБА_5 негайно доставляється до місця проживання.
На ухвалу прокурором, підозрюваним і його захисником може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Рівненського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1