Провадження № 1-кс/761/7569/2020
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 липня 2020 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання представника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 07 квітня 2020 року у кримінальному провадженні № 11000015, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25 березня 2020 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України,
в с т а н о в и в:
24 квітня 2020 року до суду звернувся представник ОСОБА_3 адвокат ОСОБА_4 з клопотанням про скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 07 квітня 2020 року у кримінальному провадженні № 11000015, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25 березня 2020 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України, зокрема на мобільний пристрій чорного кольору «HUAWEI» № НОМЕР_1 .

У судове засіданні адвокат ОСОБА_4 , будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи в судове засідання не з`явився, однак звернувся до суду з заявою про розгляд клопотання про скасування арешту у його відсутність.

Прокурор відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 , за клопотанням якого було арештоване майно, будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явився. Разом із цим, у відповідності до вимог ст. 174 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе проводити судовий розгляд у його відсутність.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

У судовому засіданні встановлено, що четвертим відділом розслідувань кримінальних проваджень СУ ФР Офісу великих платників податків ДФС здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000015, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25 березня 2020 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 07 квітня 2020 року клопотання прокурора відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000015, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25 березня 2020 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України, задоволено та накладено арешт на тимчасово вилучене 30 березня 2020 року в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , майно, в тому числі на мобільний пристрій чорного кольору «Huawei» № НОМЕР_1 у кількості 1 штука.

При цьому, ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 14 квітня 2020 року скаргу адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого, яка полягає у неповерненні майна у кримінальному провадженні № 0000015 від 25 березня 2020 року, задоволено та зобов`язано слідчого СУ ФР Офісу великих платників податків ДФС, яким здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, повернути ОСОБА_3 мобільний пристрій чорного кольору «Huawei» № НОМЕР_1 у кількості однієї штуки.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Положенням ч. 2 ст. 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Положенням ч. 2 ст. 173 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Як вбачається зі змісту ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 07 квітня 2020 року, підставою для накладення арешту, у тому числі на мобільний пристрій чорного кольору «Huawei» № НОМЕР_1 , послугувала наявність розумних підозр вважати, що таке майно зберегло на собі сліди вчинення кримінальних правопорушень, а також містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час досудового розслідування, тобто відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Разом із цим, ані клопотання прокурора про арешт майна, ані ухвала слідчого судді, постановлена за наслідками його розгляду, не містить посилання на матеріали кримінального провадження, здобуті в ході досудового розслідування, які свідчать про наявність розумних підозр вважати, що арештоване майно, зокрема мобільний пристрій, є доказом злочину, за фактом вчинення якого здійснюється досудове розслідування.

Крім того, слідчий суддя звертає увагу на те, що такий обмежувальний захід як арешт майна, не дозволяє власнику мирно володіти своїм майном, що не кореспондується з принципом розумності та співмірності обмеження права власності третіх осіб завданням кримінального провадження.

Зазначені вище обставини дають слідчому судді достатні підстави для висновку про необхідність задоволення клопотання представника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 та скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 07 квітня 2020 року у кримінальному провадженні № 110000015, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25 березня 2020 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України, зокрема на: - мобільний пристрій чорного кольору «Huawei» № НОМЕР_1 у кількості однієї штуки.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 170-174, 309, 376, 532 КПК України, слідчий суддя
п о с т а н о в и в:
Клопотання представника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 07 квітня 2020 року у кримінальному провадженні № 11000015, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25 березня 2020 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 07 квітня 2020 року у кримінальному провадженні № 11000015, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25 березня 2020 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України, на майно, а саме на: - мобільний пристрій чорного кольору «Huawei» № НОМЕР_1 у кількості однієї штуки.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1