ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/803/1304/20 Справа № 180/1365/20 Суддя у 1-й інстанції - ОСОБА_1 Суддя у 2-й інстанції - ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 вересня 2020 року Дніпровський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

секретаря ОСОБА_5 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_6 (в режимі відеоконференції),

підозрюваного ОСОБА_7 ,

захисника ОСОБА_8 ,(в режимі відеоконференції)

розглянув у відкритому судовому засіданні у м. Дніпрі, матеріали кримінального провадження № 0000421, за апеляційними скаргами захисника ОСОБА_8 та підозрюваного ОСОБА_7 , на ухвалу слідчого судді Марганецького міського суду Дніпропетровської області від 08 вересня 2020 року, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, стосовно
ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,
підозрюваного за ч.3 ст. 185 КК України,

В С Т А Н О В И В:
Ухвалою слідчого судді від 08 вересня 2020 року застосовано стосовно ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 16 години 04 листопада 2020 року та визначено заставу в сумі 168 160 грн.
Своє рішення слідчий суддя мотивував тим, що ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого за ч.3 ст. 185 КК України, що підтверджується доданими до клопотання слідчого матеріалами, та встановив наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, що підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування або суду, впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню, скоїти інший злочин, оскільки він підозрюється у вчиненні тяжкого злочину за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до шести років, не працює, не має міцних соціальних зв`язків, раніше судимий, тому слідчий суддя дійшов висновку, що більш м`який запобіжний захід не забезпечить належну поведінку останнього та застосував запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Визначаючи розмір застави слідчий суддя врахував матеріального становища підозрюваного, який не працює, тяжкість правопорушення та обставини його вчинення.
В апеляційній скарзі захисник ОСОБА_8 , який діє в інтересах ОСОБА_7 просить скасувати ухвалу слідчого судді та обрати його підзахисному запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою або зменшити заставу до 20 неоподаткованих мінімумів доходів громадян для працездатних осіб.
Своє вимоги захисник обгрунтовує тим, що рішення слідчого судді незаконне, оскільки під час розгляду клопотання не взято до уваги істотні порушення вимог кримінального процесуального закону, так як слідчий при оголошені підозри його підзахисному порушив право на захист і не задовольнив клопотання про залучення адвоката. Захисник вказує, що слідчий суддя застосовуючи найбільш суворий запобіжний захід не врахував дані про особу ОСОБА_7 , який має постійне місце проживання, пенсію та працює, і є інвалідом.
В апеляційній скарзі підозрюваний ОСОБА_7 просить зменшити йому розмір застави, вказуючи про її непомірність. Апелянт вважає, що застава, яка була до нього застосована за іншим рішенням в сумі 101 тис грн. забезпечить його належну поведінку та дотримання обов`язків, які будуть покладені.
В апеляційному суді підозрюваний ОСОБА_7 та захисник ОСОБА_8 підтримали вимоги апеляційних скарг та просили їх задовольнити.

Прокурор в апеляційному суді заперечував проти задоволення апеляційних скарг.

Заслухавши головуючого суддю, пояснення учасників апеляційного розгляду, перевіривши доводи апеляційних скарг, клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та додані до нього матеріали, апеляційний суд вважає, що апеляційні скарги слід залишити без задоволення.
Висновки слідчого судді про обрання ОСОБА_7 міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою апеляційний суд вважає правильними.

Згідно до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжних заходів є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування чи/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

У відповідності до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Так, клопотанням слідчого підтверджується, що Марганецьким ВП Нікопольського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, яке внесене до ЄРДР під № 0000421 від 07 вересня 2020 року, за ознаками злочину, передбаченого ч.3 ст. 185КК України (а.с. 5)
Того ж дня, ОСОБА_7 затримано в порядку ст. 208 КПК України та вручено повідомлення про підозру, у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України. (а.с.41-50)
Слідчий суддя розглядаючи клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, встановив обґрунтованість підозри стосовно ОСОБА_7 у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст. 185, КК України, яка в апеляційних скаргах не оскаржується, тому апеляційним судом не перевіряється.
Апеляційний суд також вважає обґрунтованими висновки слідчого судді про наявність ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України, що підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування або суду, впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню, скоїти інший злочин, оскільки він підозрюється у вчиненні тяжкого злочину за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до шести років, не працює, не має міцних соціальних зв`язків, раніше судимий.
Оцінюючи вищевказані обставини, апеляційний суд також зважає на практику ЄСПЛ, що тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» № 33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».
Слідчий суддя, оцінив всі обставини справи, у зв`язку з чим, дійшов до вірного висновку, що підстав для застосування стосовно ОСОБА_7 більш м`якого запобіжного заходу не має, так як він не зможе забезпечити належну поведінку підозрюваного Застосований до підозрюваної запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відповідає вимогам ст. 183 КПК України.
Стосовно доводів апеляційної скарги захисника про характеризуючі дані ОСОБА_7 , то апеляційний суд вважає, що вони також не дають підстав для застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу, за наявності обґрунтованої підозри та встановлених ризиків.
Необґрунтованими апеляційний суд вважає доводи про порушення права на захист, оскільки, як видно з долученої до матеріалів підозри ОСОБА_7 , під час її вручення захисник був присутній та засвідчив її отримання власним підписом. Будь-які заперечення щодо вручення підозри ОСОБА_7 відсутні.
Що стосується доводів апеляційних скарг про зменшення застави ОСОБА_7 , то апеляційний суд вважає їх безпідставними.

Так, як зазначено в ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали при застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.
В ч. 5 ст. 182 КПК України закріплені межі розміру застави залежно від ступеня тяжкості вчиненого особою злочину, зокрема розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Слідчий суддя визначаючи розмір застави ОСОБА_7 врахував матеріальне становище підозрюваного, тяжкість правопорушення та обставини його вчинення, тому законно, обґрунтовано визначив заставу у розмірі 80 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 168 160 грн., яка узгоджується з вимогами зазначених положень КПК України, якими передбачено обов`язок слідчого судді визначити розмір застави достатньої для виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом, що також відповідає практиці Європейського суду з прав людини, в частині того, що застава повинна достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
На думку колегії суддів, визначений слідчим суддею розмір застави є справедливим, здатним забезпечити високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів в даному кримінальному провадженні.
Таким чином, апеляційний суд приходить до висновку, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді без змін.
Керуючись ст.ст. 405, 407, 419, 422 КПК України, апеляційний суд,
П О С Т А Н О В И В :
Апеляційні скарги захисника ОСОБА_8 та підозрюваного ОСОБА_7 - залишити без задоволення.
Ухвалу слідчого судді Марганецького міського суду Дніпропетровської області від 08 вересня 2020 року, якою застосовано стосовно ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 16 години 04 листопада 2020 року та визначено заставу в сумі 168 160 грн. - залишити без змін.
Ухвала набирає чинності з моменту її оголошення і оскарженню не підлягає.
Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4