Справа № 461/9018/20 Головуючий у 1 інстанції: ОСОБА_1
Провадження № 11-сс/811/1270/20 Доповідач: ОСОБА_2
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
10 листопада 2020 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ
Львівського апеляційного суду в складі:
головуючого-судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

при секретарі ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 02 листопада 2020 року відносно ОСОБА_7 ,

з участю прокурора ОСОБА_8 ,

захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_6 ,

підозрюваного ОСОБА_7 ,

встановила:
цією ухвалою слідчого судді задоволено клопотання слідчого СВ Галицького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_9 та застосовано відносно підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід тримання під вартою у Державній установі «Львівська установа виконання покарань №19» строком на 60 діб по 31 грудня 2020 року включно і визначено заставу в розмірі вісімдесяти прожиткових мінімумів доходів громадян, що становить 175 760 грн. з покладенням у разі внесення застави відповідних обов`язків.

ОСОБА_7 органом досудового розслідування підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 15, ч.3 ст. 185 КК України (матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за номером 0002221 31 жовтня 2020 року).

В апеляційній скарзі захисник підозрюваного ОСОБА_7 адвокат ОСОБА_6 покликається на те, що ухвала слідчого судді є необґрунтованою, такою, що підлягає скасуванню.
Зазначає, що під час судового розгляду стороною обвинувачення не було надано слідчому судді жодних підстав-доказів вважати, що ОСОБА_7 перебуваючи на іншому запобіжному заході, який не передбачає тримання під вартою, може переховуватись від органів слідства і суду чи скоїти інші злочини.
Вважає, що слідчий суддя безпідставно, приходить до переконання, що ОСОБА_7 може впливати на свідків та потерпілих, перешкоджати встановленню істини уданому кримінальному провадженні, оскільки підозрюваний добровільно визнав свою вину у вчиненому, а також видав речові докази.
Акцентує, що суперечать вимогам ст. 88 КПК України, посилання на риси характеру підозрюваного, як на підставу застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
Звертає увагу на те, що слідчий суддя жодним чином необгрунтовує доводи сторони захисту та підозрюваного щодо заперечення клопотання сторони обвинувачення про обрання ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, не надає правової оцінки щодо неприйняття слідчим суддею таких, тобто приймає рішення всупереч вимогам ст. 7 КПК України.
Окрім цього зазначає, що слідчим суддею при розгляді клопотання сторони обвинувачення було встановлено підозрюваному ОСОБА_7 максимальну заставу в розмірі 175 760 грн., однак такий максимальний розмір застави, встановлений без врахування вимог ст. 182 КПК України, оскільки є завідомо непомірним для підозрюваного. В даному провадженні до підозрюваного застосовується застава в розмірі від двадцяти розмірів до вісімдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
Просить скасувати ухвалу слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 02 листопада 2020 року та постановити нову ухвалу, якою обрати ОСОБА_7 запобіжний захід у виді домашнього арешту за адресою його фактичного проживання: АДРЕСА_1 , у нічний час доби.
Звільнити ОСОБА_7 з-під варти в залі суду.
Заслухавши суддю-доповідача, виступ захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_6 , пояснення підозрюваного ОСОБА_7 , які підтримали апеляційну скаргу, думку прокурора про залишення ухвали слідчого судді без зміни, а апеляційної скарги без задоволення, перевіривши матеріали судової справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що така підлягає до часткового задоволення, виходячи з наступного.

Ч.3 ст. 176, ч.1 ст. 183 КПК України передбачено, що найбільш суворим запобіжним заходом є тримання під вартою, який є винятковим та застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

Згідно положень ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язані оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців, постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого, його майновий стан, наявність у нього судимостей та інше.
Відповідно до ч.1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Колегія суддів вважає, що надані слідчим та прокурором докази доводять обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 15, ч.3 ст. 185 КК України за яке законом визначено покарання у виді позбавлення на строк від трьох до шести років, та з врахуванням особи підозрюваного, який не має міцних соціальних зв`язків, раніше неодноразово судимий, і в даний час щодо нього у Галицькому районному суді м. Львова перебуває на розгляді обвинувальний акт про обвинувачення за ч.2 ст. 185 КК України, окрім цього, підозрюваному відомі анкетні дані потерпілого та свідків, а тому є всі підстави вважати, що ОСОБА_7 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідків у кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення, відтак, застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу не може запобігти зазначеним вище ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Отже, колегія суддів вважає, що доводи захисника ОСОБА_6 та підозрюваного ОСОБА_7 про можливість застосування до останнього запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту є непереконливими.

Разом з тим, колегією суддів встановлено, що при постановлені ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_7 , слідчий суддя невірно визначила розмір застави.

Відповідно до п.2 ч.5 ст. 182 КПК України розмір застави, щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, визначається в межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а не у прожиткових мінімумах доходів громадян, як це зазначено в ухвалі слідчого судді.

Отже, слідчий суддя, суд, визначаючи розмір застави, повинен виходити саме з розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто з грошової суми, що дорівнює місячному розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому приймається процесуальне рішення або здійснюється процесуальна дія.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2020 року становить 2102 грн., що передбачено Законом України «Про державний бюджет України на 2020 рік».

Враховуючи вищенаведене та обставини кримінального правопорушення, майновий стан підозрюваного, інші дані про його особу та наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, колегія суддів приходить до висновку, що застава у межах вісімдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, зможе достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним ОСОБА_7 покладених на нього обов`язків, передбачених кримінальним процесуальним законом України.

Крім цього, слідчий суддя невірно визначила строк дії ухвали.

Так, ст. 197 КПК України передбачено, що строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів і обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, - з моменту затримання.

Згідно із ч.5 ст. 115 КПК України при обчисленні строків днями та місяцями не береться до уваги той день, від якого починається строк, за винятком строків тримання під вартою, проведення стаціонарної психіатричної експертизи, до яких зараховується неробочий час та які обчислюються з моменту фактичного затримання, взяття під варту чи поміщення до відповідного медичного закладу.

Як вбачається з протоколу про затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину (а.с. 10, 12), ОСОБА_7 був затриманий працівниками поліції 31 жовтня 2020 року.

Відтак, строк дії ухвали про тримання під вартою ОСОБА_7 слід обчислювати з 31 жовтня 2020 року по 29 грудня 2020 року включно.

Таким чином, виходячи з вимог п.2 ч.3 ст. 407 КПК України, колегія суддів приходить до висновку, що ухвалу слідчого судді слід скасувати та постановити нову ухвалу, якою задоволити клопотання слідчого СВ Галицького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_9 , застосувати до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у виді тримання під вартою та визначити йому розмір застави в порядку, передбаченому ч.3 ст. 183 КПК України, з покладенням на нього обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст.ст. 177, 182, 183, 194, 404, 405, 407, 409, 419, 422 КПК України, колегія суддів,
постановила:
апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_6 задоволити частково.
Ухвалу слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 02 листопада 2020 року про застосування до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді тримання під вартою із визначенням застави в розмірі 175 760 грн. скасувати.
Постановити нову ухвалу, якою клопотання слідчого СВ Галицького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_9 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із визначенням розміру застави до підозрюваного ОСОБА_7 задоволити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Строк дії ухвали 60 днів з часу його затримання з 31 жовтня 2020 року по 29 грудня 2020 року включно.
Визначити ОСОБА_7 заставу у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 168 160 (сто шістдесят вісім тисяч сто шістдесят) грн., яка буде достатньою для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_7 , що застава може бути внесена у визначеному в даній ухвалі розмірі у будь-який момент з часу винесення ухвали, на розрахунковий рахунок Львівського апеляційного суду, банк отримувача ДКС України м. Київ, рахунок отримувача UA0085066, МФО 820172, код ЄДРПОУ отримувача 42262398.
Внесення застави, визначеної судом про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є підставою для звільнення особи з-під варти.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_7 у разі внесення застави, наступні обов`язки:
- прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою;
- не відлучатися із м. Львова, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.
У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави, підозрюваний ОСОБА_7 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
У разі невиконання покладених обов`язків, а також якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього обов`язки, застава звертається в дохід держави.
Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора ОСОБА_8 .
Ухвала апеляційного суду оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4