У Х В А Л А
Іменем України
19 жовтня 2020 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницького області в складі
слідчого судді: ОСОБА_1 ,
секретар судового засідання: ОСОБА_2 ,
за участю:
заявників: ОСОБА_3 , ОСОБА_4
слідчого: ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вінниці в залі суду скаргу ОСОБА_3 та ОСОБА_4 на бездіяльність слідчого СВ Вінницького ВП Головного управління Національної поліції у Вінницькій області, щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_3 та ОСОБА_4 від 06.10.2020 , -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 та ОСОБА_4 звернулися до суду із вищевказаною скаргою, яку мотивувала тим, що 05 жовтня 2020 року вони звернулися на лінію 102 із колективною заявою, зареєстрованою в Журналі єдиного обліку за № 21652 з приводу вчинення проти них злочину, через який вони не змогли потрапити на судове засідання, в якому є позивачами, через відмову одягнути маски.
06 жовтня 2020 року заявники вимушено звернулись до Вінницького міського відділу ГУ НП у Вінницькій області із письмовою колективною заявою, зареєстрованою в ЖЕО/ЄО за № 21727.
В даній заяві вони повідомили про кримінальне правопорушення вчинене працівниками судової охорони, які не допускали їх до приміщення Вінницького міського суду, а саме у судове засідання посилаючись на усний наказ судді ОСОБА_6 . Тобто, працівники судової охорони та суддя Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_6 вчинили факт перешкоджання доступу до правосуддя, перевищення влади або службових повноважень працівниками правоохоронного органу, під час та за обставин наведених у зверненні та з інших питань.
У зверненні ОСОБА_3 та ОСОБА_4 просили:
- зобов`язати слідчого (уповноважену особу) СВ Вінницького ВП ВВП ГУНП у Вінницькій області, уповноважену на внесення відповідних відомостей до ЄРДР, негайно виконати вимоги частики першої статті 214 КПК України, а саме:
- внести відповідні відомості за заявою про вчинений кримінальний злочин, зареєстрованою в ЄО/ЖЕО № 21727 від 06.10.2020 до ЄРДР за попередньою правовою кваліфікацією, яка підпадає під кваліфікацію статей 41, 161, 356, 365 Кримінального кодексу України (злочинний наказ, дискримінація, свавілля, перевищення владних повноважень), упродовж 24 годин;
- визнати їх потерпілими та видати відповідний витяг з ЄРДР;
- невідкладно розпочати досудове розслідування, у формі попереднього слідства.
Також, у заяві зазначено вичерпну інформацію, про наявність складу злочину.
Однак, станом на день подання даної скарги заявники не отримали будь-якого повідомлення про внесення відомостей до ЄРДР за поданою заявою.
Вищевказані дії заявники вважають протиправними, у зв`язку з чим просили скаргу задовольнити.
В судовому засіданні заявники вимоги скарги підтримали, просили їх задовольнити. Крім того, в судовому засіданні заявники зазначили, що саме суддею ОСОБА_6 було віддано наказ працівникам судової охорони Вінницького міського суду, щодо н допуску їх у судове засідання, що спричинило порушення їх прав та перешкоджання їм у доступі до правосуддя.

Слідчий ОСОБА_5 в судовому засіданні при вирішенні питання про обгрунтованість скарги поклалася на розсуд суду.

Заслухавши пояснення заявників, слідчого, дослідивши матеріали скарги, суд дійшов висновку про відсутність підстав для її задоволення, з огляду на таке.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, а саме бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення. Правом на оскарження наділені, зокрема, заявник та потерпілий, чи їх представник.
Судом встановлено, що 06.10.2020 ОСОБА_3 та ОСОБА_4 звернулися до Вінницького ВП ГУНП у Вінницькій області, із заявою про вчинення кримінального правопорушення. Заява мотивована тим, 05.10.2020 співробітниками судової охорони Вінницького міського суду Вінницької області, зокрема командиром взводу ОСОБА_7 та капралом ОСОБА_8 , за усним наказом судді Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_6 їм було запропоновано надіти маски, в іншому разі заборонено допускати заявників до суду. Таким чином, дії судді ОСОБА_6 та судових охоронців заподіяли їм сильного морального страждання шляхом насильницьких дій по примусу їх, здорових людей без будь-яких ознак захворювання респіраторними хворобами, проти їх волі одягати маски, які не захищають від коронавірусу для того, щоб отримати доступ до правосуддя, а також вчинили дискримінацію саме по відношенню до них, так як працівники суду без масок проходили до/з суду без будь-яких перешкод.

З прохальної частини вказаної заяви слідує, що заявники просили внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про вчинення суддею ОСОБА_6 та ОСОБА_7 командиром взводу ТУ ССО у Вінницькій області, які перешкоджали їх конституційним правам, злочинів (кримінальних правопорушень), передбачених ст. 41, 365, 356, 161 КК України; невідкладно розпочати досудове розслідування; вручити заявникам пам`ятку про процесуальні права та обов`язки потерпілого; надати можливість повідомити додаткові свідчення; надати витяг з ЄРДР.

Дана заява була отримана 06.10.2020 Вінницьким ВП ГУНП у Вінницькій області, що підтверджується талоном-повідомлення Єдиного обліку №21727.

З листа від 07.10.2020 №1606мр/200/2020 Вінницького відділу поліції ГУНП у Вінницькій області вбачається, що заявнику надана відповідь на вище вказану заяву та роз`яснено, що за результатами попереднього розгляду було встановлено, що ознаки кримінального правопорушення в даному випадку відсутні, у зв`язку із чим підстав для внесення вказаної події до Єдиного реєстру досудових розслідувань не має, а подальший розгляд звернення здійснено у порядку передбаченому Наказом МВС України № 930 від 15. і 1.2017 року «Про затвердження Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України».

Положеннями частини першої статті 9 КПК України на керівника органу досудового розслідування покладений обов`язок неухильно додержуватись вимог Кримінального процесуального кодексу.

Відповідно до частини першої та другої статті 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Положенням про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, яке затверджено наказом Генеральної прокуратури України від 06.04.2016 №139 та зареєстровано в Міністерстві юстиції України 05 травня 2016 року за № 680/28810, передбачено, що до реєстру вносяться відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема містити короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Отже, кримінально-процесуальне законодавство передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, але не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень, а лише тих, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про вчинення злочину є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань і щодо них не повинно проводитися досудове розслідування.

При цьому, суд звертає увагу на те, що при безпідставно ініційованому досудовому розслідуванні порушуються гарантії недоторканості суддів та їх незалежності у виконанні професійних обов`язків.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод метою забезпечення незалежності судової влади є гарантування кожній особі основоположного права на розгляд справи справедливим судом тільки на законній підставі та без будь-якого стороннього впливу.

Незалежність судової влади є головною умовою забезпечення верховенства права, ефективного захисту прав і свобод людини та громадянина, юридичних осіб, інтересів суспільства й держави.

Ознайомившись із скаргою та доданими до неї документами, суд вважає, що заява ОСОБА_3 та ОСОБА_4 не є заявою про вчинення злочину, оскільки вона носить узагальнений характер, викладений в формі необґрунтованих та невмотивованих припущень заявників, які ґрунтуються на їх безпідставних власних міркуваннях та не містять в собі наведених ознак об`єктивної сторони діяння, з яким не погоджується сторона, та така заява не може слугувати підставою для внесення даних до ЄРДР.

Крім того, пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про Державне бюро розслідувань» визначено, що Державне бюро розслідувань вирішує завдання із запобігання, виявлення, припинення, розкриття і розслідування: злочинів, вчинених службовими особами, які займають особливо відповідальне становище відповідно до частини першої статті 9 Закону України "Про державну службу", особами, посади яких віднесено до першої - третьої категорій посад державної служби, суддями та працівниками правоохоронних органів, крім випадків, коли ці злочини віднесено до підслідності детективів Національного антикорупційного бюро України.

Відповідно до частини першої статті 8 Закону України «Про Державне бюро розслідувань» для одержання заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, віднесені до підслідності Державного бюро розслідувань, або необґрунтовані активи, виявлення яких належить до компетенції Державного бюро розслідувань, створюється спеціальна телефонна лінія, а також забезпечується можливість подання таких заяв і повідомлень, у тому числі без зазначення прізвища, імені, по батькові (найменування) потерпілого або заявника, через офіційний веб-сайт Державного бюро розслідувань та засобами електронного зв`язку. Усі отримані із заяв і повідомлень, а також виявлені з інших джерел відомості про обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, вносяться до Єдиного реєстру досудових розслідувань у порядку, передбаченому Кримінальним процесуальним кодексом України.

Пунктом 1 частини четвертої статті 216 КПК України передбачено, що слідчі органів державного бюро розслідувань здійснюють досудове розслідування кримінальних правопорушень вчинених Президентом України, повноваження якого припинено, Прем`єр-міністром України, членом Кабінету Міністрів України, першим заступником та заступником міністра, членом Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення, Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, Антимонопольного комітету України, Головою Державного комітету телебачення і радіомовлення України, Головою Фонду державного майна України, його першим заступником та заступником, членом Центральної виборчої комісії, народним депутатом України, Уповноваженим Верховної Ради України з прав людини, Директором Національного антикорупційного бюро України, Генеральним прокурором, його першим заступником та заступником, Головою Національного банку України, його першим заступником та заступником, Головою Національного агентства з питань запобігання корупції, його заступником, Секретарем Ради національної безпеки і оборони України, його першим заступником та заступником, Постійним Представником Президента України в Автономній Республіці Крим, його першим заступником та заступником, радником або помічником Президента України, Голови Верховної Ради України, Прем`єр-міністра України, суддею, працівником правоохоронного органу, особою, посада якої належить до категорії "А", крім випадків, коли досудове розслідування цих кримінальних правопорушень віднесено до підслідності Національного антикорупційного бюро України згідно з частиною п`ятою цієї статті.

Таким чином, слідчий суддя звертає увагу на те, що заяви щодо вчинення кримінальних правопорушень суддею чи працівником правоохоронного органу мали б подаватися до відповідного територіального підрозділу Державного бюро розслідування, а відтак і скарги, щодо бездіяльності таких органів має розглядати суд за місцем розташування підрозділу ДБР.

Однак, в порушення наведених норм ОСОБА_3 та ОСОБА_4 з заявою про вчинення кримінального правопорушення звернулися до Вінницького ВП ГУНП у Вінницькій області, а не територіального відділу ДБР, та зі скаргою звернулася до Вінницького міського суду, а не до суду за місцем розташування підрозділу ДБР, що виключає можливість задоволення скарги.

Аналогічна позиція викладена в ухвалі Вінницького апеляційного суду від 08 вересня 2020 року у справі №127/13250/20.

Частиною першою та другою статті 307 КПК України передбачено, що за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора постановляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу. Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.

З огляду на вищенаведене, дослідивши скаргу та заяву ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , суд дійшов висновку про необґрунтованість скарги та відсутність підстав для її задоволення.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 9, 25, 26, 214, 216, 303-307, 309, 372 КПК України, суд
У Х В А Л И В:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 та ОСОБА_4 на бездіяльність слідчого СВ Вінницького ВП Головного управління Національної поліції у Вінницькій області, щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_3 та ОСОБА_4 від 06.10.2020 - відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницької апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: