Справа № 178/1816/20
У Х В А Л А

20 січня 2021 року Криничанський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду с.Кринички за участю прокурора ОСОБА_3 , клопотання слідчої СВ Криничанського ВП Кам`янського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0000471 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився в с. Кудашівка Криничанського району Дніпропетровської області, громадянина України, маючого середню освіту, не одруженого, неповнолітніх дітей на утриманні не маючого, не судимого, не працюючого, зареєстрованого та проживаючого по АДРЕСА_1 , -

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

Слідчий СВ Криничанського ВП Кам`янського ВП ГУ Національної поліції в Дніпропетровській області звернувся до суду із зазначеним клопотанням, посилаючись на те, що 07 грудня 2020 року о 13 годині 10 хвилин ОСОБА_5 перебував біля будинку, який розташований по АДРЕСА_2 , який належить ОСОБА_6 , де у ОСОБА_5 раптово виник злочинний умисел направлений на таємне викрадення чужого майна.

Реалізовуючи свій злочинний умисел спрямований на викрадення чужого майна ОСОБА_5 07 грудня 2020 року о 13 годині 10 хвилин зайшов на територію вказаної присадибної ділянки та шляхом розбиття вікна проник до будинку, який розташований за вищевказаною адресою, звідки діючи умисно, таємно, з корисливих мотивів, викрав телевізор «ELENBERG 32 DH 4030» вартість якого згідно висновку судово-товарознавчої експертизи № 4113 від 11 грудня 2020 року становить 4588 гривень, TV-тюнер «SIMAX S2 HD mini BASE KO» вартість якого згідно висновку судово-товарознавчої експертизи № 4113 від 11 грудня 2020 року становить 263,10 грн., парову праску «ELENBERG Steam iron IR-1801NS» вартість якої згідно висновку судово-товарознавчої експертизи № 4113 від 11 грудня 2020 року становить 192,90 грн., які належать потерпілому ОСОБА_6 .

Після чого ОСОБА_5 з місця вчинення кримінального правопорушення разом з викраденим майном зник, розпорядившись ним у подальшому на свій розсуд, таким чином заподіяв потерпілому ОСОБА_6 майнову шкоду, на загальну суму 5044 гривень.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, тобто таємне викрадення чужого майна (крадіжки), поєднаного з проникненням у житло.

14 січня 2021 року ОСОБА_5 було оголошено про підозру за ч. 3 ст. 185 КК України, тобто таємне викрадення чужого майна (крадіжки), поєднаного з проникненням у житло.

Причетність ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: протоколами огляду місця події, протоколом допиту потерпілого ОСОБА_6 , протоколом допиту свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , протоколом проведення слідчого експерименту, та висновком експерта № 4113 від 11 грудня 2020 року.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання і посилаючись на тяжкість кримінального правопорушення, просить обрати ОСОБА_5 міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, обумовлюючи тим, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, скоювати інші кримінальні правопорушення. Також наголошує на необхідності обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зважаючи на те, що підозрюваний ОСОБА_5 на даний час не має постійного місця роботи; підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, який карається позбавленням волі на строк від трьох до шести років, тобто відноситься до категорії тяжких злочинів.

Підозрюваний ОСОБА_5 просить не застосовувати до нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, а обрати більш м`який запобіжний захід.

Вислухавши думки учасників процесу, дослідивши матеріали справи суд приходить до висновку, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України. В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_5 підозрюється в скоєнні тяжкого кримінального правопорушення, після скоєння якого з місця злочину зник, але він має постійне місце проживання та фактів ухилення його від явки до слідчого в судовому засіданні не встановлено, як не встановлено доказів того, що більш м`який запобіжний захід не буде достатнім для запобігання ризику вчинення підозрюваним нових кримінальних правопорушень, оскільки запобіжний захід відносно підозрюваного в рамках цього кримінального провадження не застосовувався.

За змістом ст.ст. 131-132 КПК України запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду. Згідно ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

ЄСПЛ визнав, що абстрактна можливість перешкоджання кримінальному провадженню є недостатньою для обґрунтування обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Так, у справі «Клішин проти України» від 23.02.2012 ЄСПЛ визнав порушення ст. 5 КЗПЛ, оскільки підставою для обрання цього запобіжного заходу була неявка підозрюваного за викликом слідчого. Проте рішення щодо тримання заявника під вартою містило абстрактне посилання на існування ризиків ухилення заявника від слідства або перешкоджання останньому. Виходячи із порівняльного аналізу зазначених правових позицій ЄСПЛ, при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя, суд у кожному випадку повинен принципово та критично ставитися до доводів прокурора, якими він обґрунтовує необхідність застосування саме цього запобіжного заходу, об`єктивно оцінюючи їх переконливість. При цьому для застосування тримання під вартою як запобіжного заходу прокурор повинен довести, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК. Сам по собі факт тяжкості злочину, який інкримінується особі, не може бути підставою для застосування запобіжного заходу, оскільки це суперечило б презумпції невинуватості. У цьому ключі послідовною та логічною є позиція ЄСПЛ, яка зводиться до наступного: небезпека можливості переховуватися від правосуддя не може вимірюватися виключно на підставі суворості можливого вироку. Наявність сильної підозри в тому, що особа вчинила тяжкий злочин, є, звичайно, таким чинником, що відноситься до суті питання, однак сама по собі така підозра не може бути виправданням довготривалому утриманню під вартою. Небезпека переховування особи від правосуддя повинна оцінюватись не лише у світлі тяжкості покарання, але й виходячи з усіх інших обставин, які можуть або підтвердити наявність такої небезпеки, або звести її до такого мінімуму, що попереднє ув`язнення виявиться невиправданим.

Домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Орган внутрішніх справ повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду. Працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Беручи до уваги те, що підозрюваний ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, може скоювати інші кримінальні правопорушення, але має постійне місце проживання, характеризується позитивно, випадків неявки на виклик слідчого не допускав, спряв розкриттю кримінального правопорушення, в скоєнні якого він підозрюється, що свідчить про неможливість запобігання вищезазначеним ризикам, крім як обрання до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Враховуючи вказані обставини, суд вважає, що такий запобіжний захід як домашній арешт забезпечить дотримання підозрюваним ОСОБА_5 процесуальних обов`язків під час досудового слідства та в суді.

Виходячи з викладеного, на підставі ст. ст. 29, 55, 62, 63, 129, Конституції України, керуючись ст. ст. 131, 132, 176-178, 181, 194, 194 КПК України суд, -

У Х В А Л И В :

Клопотання слідчої СВ Криничанського ВП Кам`янського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 - задовольнити частково.

Застосувати щодо підозрюваного за ч. 3 ст. 185 КК України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився в с. Кудашівка Криничанського району Дніпропетровської області, зареєстрованого та проживаючого по АДРЕСА_1 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з 20 січня 2021 року.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 такі обов`язки:

1) прибувати до слідчого судді Криничанського районного суду Дніпропетровської області, прокурора Криничанського відділу Дніпродзержинської місцевої прокуратури Дніпропетровської області, слідчого СВ Криничанського ВП Кам`янського ВП ГУ Національної поліції в Дніпропетровській області, за першою вимогою;

2) не залишати цілодобово місце постійного проживання АДРЕСА_1 крім явки за викликом слідчого, прокурора чи суду (в залежності де перебуває кримінальне провадження), та перебування в лікувальному закладі;

Строк дії ухвали два місяці.

Виконання ухвали доручити Криничанському ВП Кам`янського ВП ГУ Національної поліції в Дніпропетровській області.

Ухвала підлягає негайному виконанню органом внутрішніх справ.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом 5 днів з дня її проголошення.

Суддя: ОСОБА_1