Справа № 461/1287/20
Провадження № 1-кс/461/7729/20
УХВАЛА

02.12.2020 року. м. Львів.

Галицький районний суд м. Львова

у складі :
слідчого судді ОСОБА_1
за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Львові клопотання ОСОБА_3 скасування арешту майна у межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000340 від 04.06.2019 року,-
В С Т А Н О В И В :
Заявник звернувся до суду з клопотанням про скасування арешту майна у межах кримінального провадження №0000340 від 04.06.2019 року. В обґрунтування клопотання покликається на те, що у відділом розслідування особливо тяжких злочинів слідчому управлінні ГУНП у Львівській області проводиться розслідування у кримінальному провадженні №0000340 від 04.06.2019 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст. 307, ч.3 ст. 311, ч.2 ст. 307 КК України. 20.05.2020 року під час обшуку у будинку за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого вилучено мобільні телефони, скляні колби, а також грошові кошти у сумі 18 050, 00. Заявник зазначає, що на даний час відсутні підстави для арешту загаданих коштів. Грошові кошти вилучені під час обшуку є особистими коштами ОСОБА_3 , які він тривалий час заощаджував, отримуючи пенсію, що підтверджується випискою з карткового рахунку в період з 01.11.2019 року по 19.05.2020 року. Відтак, його син ОСОБА_4 не є власником вказаних коштів. З моменту вилучення коштів, не надано жодних доказів того, що вказані кошти, які були визнані речовими доказами, можуть містити на собі сліди злочину, а також, що арештоване майно є предметом злочину. Заявник стверджує, що грошові кошти набуті ним у законний спосіб, ані він, ані його син ОСОБА_4 не мають процесуального статусу підозрюваного у кримінальному провадженні.Просить клопотання задовольнити та скасувати арешт накладений на майно та передати його власнику на відповідальне зберігання.
В судове засіданні заявник ОСОБА_3 не з`явився, належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи.

Представник суб`єкту оскарження у судове засідання не з`явився, старший слідчий СУ ГУНП у Львівській області ОСОБА_5 скерував на адресу суду заяву,в якій просить розгляд клопотання здійснювати у його відсутності, при розгляді клопотання покладається на розсуд суду. Додатково зазначив, що 28.09.2020 року обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000340 від 04.06.2019 року за обвинуваченням ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 скеровано для розгляду по суті до Сихівського районного суду м. Львова. Разом з цим, 18.09.2020 року рішенням прокурора у кримінальному провадженні, частина матеріалів кримінального провадження №0000340 від 04.06.2019 року виділено в окреме провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 000741 від 18.09.2020 року, в тому числі і матеріали відносно ОСОБА_4 , а відтак грошові кошти у сумі 18 050, 00, які вилучені у ОСОБА_4 передані на зберігання на спеціальний рахунок ГУНП у Львівській області в межах кримінального провадженнявнесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 000741 від 18.09.2020 року.

Враховуючи передбачені ч.2 ст.174 КПК України строки розгляду зазначеної категорії клопотань, слідчий суддя, виходячи з загальних засад кримінального провадження: змагальності та розумних строків, приходить до висновку про можливість проведення судового розгляду за відсутності учасників процесу з урахуванням наявних у слідчого судді матеріалів.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Вивчивши матеріали клопотання про скасування арешту майна та долучені до нього документи, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що відділом розслідування особливо тяжких злочинів слідчому управлінні ГУНП у Львівській області проводиться розслідування у кримінальному провадженні №0000340 від 04.06.2019 року, ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст. 307, ч.3 ст. 311, ч.2 ст. 307 КК України.
Ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 22.05.2020 клопотання слідчого ВРЗСТ СУ ГУ Національної поліції у Львівській області ОСОБА_10 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000340 від 04.06.2019 року, ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст. 307, ч.3 ст. 311, ч.2 ст. 307 КК України задоволено. Накладено арешт, на майно зазначене у клопотанні, зокрема на: грошові кошти у сумі 18 050, 00 грн.
Як вбачається із заяви слідчого СУ ГУНП у Львівській області ОСОБА_10 , 28.09.2020 року обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000340 від 04.06.2019 року за обвинуваченням ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 скеровано для розгляду по суті до Сихівського районного суду м. Львова. Разом з цим, 18.09.2020 року рішенням прокурора у кримінальному провадженні, частина матеріалів кримінального провадження №0000340 від 04.06.2019 року виділено в окреме провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 000741 від 18.09.2020 року, в тому числі і матеріали відносно ОСОБА_4 , а відтак грошові кошти у сумі 18 050, 00, які вилучені у ОСОБА_4 передані на зберігання на спеціальний рахунок ГУНП у Львівській області в межах кримінального провадженнявнесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 000741 від 18.09.2020 року.

Відповідно до приписів статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Частиною другою вказаної статті передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема збереження речових доказів.

Згідно ч.2 ст.100 КПК України речовий доказ або документ, наданий добровільно або на підставі судового рішення, зберігається у сторони кримінального провадження, якій він наданий. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні. Речові докази, які отримані або вилучені слідчим, прокурором, оглядаються, фотографуються та докладно описуються в протоколі огляду. Зберігання речових доказів стороною обвинувачення здійснюється в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Згідно ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98цього Кодексу.

Статтею 98 КПК України встановлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч.1ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ч.2 ст.174 КПК України клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про чає та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.

Щодо осіб, які не є підозрюваними (яким у порядку, передбаченому ст.ст.276-279 КПК України, повідомлено про підозру, або яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення), обвинуваченими (особа, обвинувальний акт щодо якої передано до суду в порядку, передбаченомуст.291 КПК України) або особами, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, не може бути прийнято ухвалу про арешт майна.

Підставами для скасування заходу забезпечення кримінального провадження є такі обставини, що не перевірено та не встановлено наявності належних підстав для арешту майна; відсутні достатні докази, що вказують на вчинення особою чи особами, на майно яких слідчий просить накласти арешт, кримінального правопорушення; не встановлено розмір шкоди та питання щодо наявності цивільного позову, та співрозмірності обмеження права власності; невідповідність клопотання слідчого вимогамст.171 КПК України; розгляд клопотання слідчого про арешт майна за відсутності власника майна; накладення арешту на майно особи, яка не є підозрюваним у кримінальному провадженні.

Згідно абз.3 п.1 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №5 від 03.06.2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченомустаттями 174,539 КПК України, до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.

Як встановлено слідчим суддею, однією з підстав накладення арешту на вилучені речі, було те, що вони відповідають вимогам ч.1 ст.98 КПК України та можуть бути використані як докази факту і обставин вчинення кримінального правопорушення.

Частиною 2 статті 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

З огляду на викладене, приходжу до висновку про скасування арешту на перелічені заявником грошові кошти, оскільки вказане обтяження не перешкоджає розгляду кримінального провадження по суті та виконанню судового рішення в майбутньому, а тому накладення обтяження слід скасувати.

Керуючись ст.ст. 100, 170, 171, 173, 174, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Клопотання ОСОБА_3 скасування арешту майна у межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000340 від 04.06.2019 року задовольнити.
Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м.Львова від 22.05.2020 року нагрошові кошти у сумі 18 050, 00 грн., що належать ОСОБА_3 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1
Повний текст ухвали виготовлено 02.12.2020 року.
Ухвала остаточна, оскарженню в апеляційному порядку не підлягає, заперечення проти неї може бути подано під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1 .