Справа № 127/5192/20
Провадження №11-сс/801/205/2020
Головуючий у суді 1-ї інстанції: ОСОБА_1
ВІННИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
12 березня 2020 року м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд в складі:
головуючого ОСОБА_2
суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4
при секретарі ОСОБА_5
з участю прокурора ОСОБА_6
захисників ОСОБА_7 , ОСОБА_8
підозрюваного ОСОБА_9
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Вінниці матеріали клопотання за апеляційною скаргою захисника підозрюваного ОСОБА_9 адвоката ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 29.02.2020 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно
ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Мальовниче Шаргородського району Вінницької області, громадянина України, не працюючого, не одруженого, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, якому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України,-

Зміст судового рішення та встановлені судом першої інстанції обставини.
Згідно матеріалів кримінального провадження №0000132 внесеного до ЄРДР 27.02.2020 ОСОБА_9 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 296 КК України.
Ухвалою слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 29 лютого 2019 року задоволено клопотання старшого слідчого СУ Головного управління Національної поліції у Вінницькій області ОСОБА_10 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
Застосовано до підозрюваного ОСОБА_9 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) діб з моменту затримання до 11 години 15 хвилин 26 квітня 2020 року в межах строку досудового розслідування.
Приймаючи рішення про задоволення клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя вказав, що прокурором під час розгляду клопотання доведено обґрунтованість підозри, а також наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України.

Вимоги апеляційної скарги особи, що її подала.
В апеляційній скарзі захисника підозрюваного ОСОБА_9 адвоката ОСОБА_7 ставиться питання про скасування ухвали слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 29 лютого 2019 року. Просить винести своє рішення, яким обрати ОСОБА_9 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Апеляційна скарга мотивована тим, що ухвала слідчого судді є незаконна та необґрунтована, прокурором під час судового розгляду не доведено обґрунтованість підозри та ризики, визначені в ст.177 КПК України.

Позиції учасників судового провадження.
В судовому засіданні прокурор ОСОБА_6 заперечив проти задоволення апеляційної скарги захисника вважаючи ухвалу слідчого судді законною та обґрунтованою.
Захисники ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та підозрюваний ОСОБА_9 підтримали доводи апеляційної скарги з підстав, викладених в ній та просили задовольнити її в повному об`ємі.

Мотиви суду.
Заслухавши доповідача, виступи учасників провадження, перевіривши матеріали провадження та обговоривши доводи апеляційної скарги, суд приходить до висновку, що апеляційна скарга захисника підлягає до часткового задоволення.
Висновки слідчого судді про необхідність застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є обґрунтованими.
Відповідно до ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, а також запобігання спробам переховування від органів слідства та суду, знищення чи спотворення речей чи документів, незаконного впливу на інших осіб, перешкоджання кримінальному провадженню, вчиненню інших правопорушень. Підставою ж застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення та наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити вищезазначені дії.
Стосовно обґрунтованості підозри, суд зазначає, що за змістом п.1 ч.1 ст.276 КПК України повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому ст.278 КПК України у разі затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення.
При цьому в кримінальному процесуальному розумінні існує відмінність між обґрунтованістю та доведеністю висунутої підозри, в тому числі на підставі достатніх, допустимих та достовірних доказів.
Так, у справі «Кавала проти Туреччини» (заява 28749/18, рішення від 10.12.2019) Європейський Суд з прав людини констатував, що не потрібно, щоб особі, яку затримали, в кінцевому рахунку було пред`явлено обвинувачення або представлено перед судом. Метою затримання є подальше розслідування кримінальної справи шляхом підтвердження або зняття підозр, які є підставою для затримання. Таким чином, факти, які викликають підозру, не повинні бути такого ж рівня, як ті, які необхідні для обґрунтування обвинувального вироку або навіть притягнення до відповідальності, що настає на наступному етапі процесу кримінального розслідування.
Разом із тим, "обґрунтованість" підозри, на якій засновується арешт, є важливою частиною гарантії, встановленої у п. 1 (с) ст. 5. Слова "обґрунтована підозра" означають наявність фактів чи відомостей, які б задовольняли об`єктивного спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила правопорушення. Однак те, що може бути визнано "розумним", залежить від усіх обставин. Відповідно, оцінюючи обґрунтованість підозри, необхідно встановити, чи забезпечена сутність гарантії, передбаченої п. 1 (с) ст.5. Отже, повинні існувати факти чи відомості про те, що заарештовану особу обґрунтовано підозрюють у вчиненні передбачуваного злочину.
Термін "обґрунтованість" також означає поріг, який підозра повинна подолати, щоб задовольнити об`єктивного спостерігача щодо ймовірності звинувачень".
Зі змісту ж оголошеної підозри в достатній мірі можна дійти висновку, ОСОБА_9 може бути причетний до вчинення інкримінованого кримінального правопорушення.
Стосовно ж наявності ризиків, передбачених ст.177 КПК України, з клопотання слідчого та матеріалів кримінального провадження вбачається, що ОСОБА_9 підозрюється у вчиненні умисного тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі до семи років, кримінальне правопорушення вчинено ОСОБА_9 з опором представникам влади, які виконували обов`язки з охорони громадського порядку, направлене на перешкоджання нормальної діяльності органу місцевого самоврядування, що в значній мірі вказує на агресивну тенденцію в поведінці підозрюваного, тому суд першої інстанції під час розгляду клопотання дійшов обґрунтованого висновку, що підозрюваний перебуваючи на волі може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, а також зможе впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення та іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню.
Проте, враховуючи особу підозрюваного, те, що ОСОБА_9 має постійно місце проживання у м. Вінниці, працює, позитивно характеризується за місцем проживання та за місцем служби у Збройних Силах України, раніше не судимий, суд апеляційної інстанції вважає за можливе, відповідно до вимог ч.3 ст. 183 КПК України визначити заставу в розмірі 80 (вісімдесяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 168 160 гривень, за умови внесення якої ОСОБА_9 може бути звільнений з-під варти, з покладенням на нього відповідних обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України.
Керуючись ст.ст.404, 405, 407, 419, 422 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_9 адвоката ОСОБА_7 задовольнити частково.
Ухвалу слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 29 лютого 2020 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб відносно ОСОБА_9 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.296 КК України скасувати.
Клопотання старшого слідчого СУ Головного управління Національної поліції у Вінницькій області ОСОБА_10 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно ОСОБА_9 задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_9 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, тобто до 11 години 15 хвилин 26 квітня 2020 року.
Визначити розмір застави в розмірі 80 (вісімдесяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 168 160 гривень, за умови внесення якої ОСОБА_9 може бути звільнений з-під варти.
У разі внесення застави відповідно до ч.5 ст. 194 КПК України покласти на ОСОБА_9 наступні обов`язки:
-не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду;
-повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання;
-утриматися від спілкування з підозрюваними, потерпілими та свідками у кримінальному провадженні;
-здати на зберігання до відповідних органів державної влади паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Якщо ОСОБА_9 не виконає покладені на нього обов`язки, то застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 цього Кодексу.
У разі внесення застави та покладення обов`язків на підозрюваного ОСОБА_9 визначити термін їх дії відповідно до ч. 6 ст. 194 КПК України, тобто в межах строку досудового розслідування на час покладення обов`язків.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: