УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 червня 2020 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0004521 від 03.06.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 190 КК України,

ВСТАНОВИЛА:

09 червня 2020 року слідчий Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві ОСОБА_3 з клопотанням, погодженим прокурором Київської місцевої прокуратури №10 ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0004521 від 03.06.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 190 КК України, про арешт майна, а саме: квартири АДРЕСА_1 , реєстраційний номер 00 та квартири АДРЕСА_2 , реєстраційний номер 00, з позбавленням права на відчуження, розпорядження та користування вказаним майном.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає про те, що у провадженні слідчого відділу Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві знаходиться кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0004521 від 03.06.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 190 КК України.

Як вбачається зі змісту клопотання, під час досудового розслідування встановлено, що 01.06.2020, перебуваючи за місцем знаходження приватного нотаріуса КМНО ОСОБА_5 , за адресою: АДРЕСА_3 , встановлено факт заволодіння, невстановленою особою, шахрайським шляхом, майном ОСОБА_6 , а саме квартирою АДРЕСА_2 та квартирою АДРЕСА_1 , чим завдали майнової шкоди в особливо великих розмірах.

03.06.2020 слідчим Шевченківського управління поліції ГУНП в м. Києві ОСОБА_3 винесено постанову про визнання речовим доказом квартири АДРЕСА_4 та квартири АДРЕСА_5 .

Зважаючи на те, що вищезазначені об`єкти нерухомого майна, на думку слідчого, є предметом кримінального правопорушення, а також речовими доказами у кримінальному провадженні, з метою запобігання злочинним посяганням під час проведення розслідування, орган досудового розслідування за процесуальним керівництвом органу прокуратури звертається до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, а саме квартири АДРЕСА_1 , реєстраційний номер 00 та квартири АДРЕСА_2 , реєстраційний номер 00.

Слідчий, будучи завчасно та належним чином повідомленим про час та дату судового розгляду, в судове засідання не з`явився. Через канцелярію суду подав заяву про розгляд клопотання про арешт майна без його участі, де зазначив про те, що клопотання підтримує в повному обсязі та просить його задовольнити.

Разом з цим, відсутність у судовому засіданні слідчого не перешкоджає розгляду клопотання.

Враховуючи те, що майно, на яке слідчий просить накласти арешт не було тимчасово вилучене та розгляд справи без участі власника майна є необхідним з метою забезпечення арешту майна, слідчий суддя приходить до висновку про розгляд вищевказаного клопотання без повідомлення про його розгляд власника майна.

Вивчивши клопотання про арешт майна та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що воно підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Згідно зі ст.ст. 131, 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно з ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Положеннями п.1 ч.2 ст. 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою зокрема забезпечення збереження речових доказів.

Згідно з ч.3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч.10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого розслідується кримінальне провадження та в межах якого подано дане клопотання, фактичні обставини кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку, що наявні достатні підстави для арешту зазначеного в клопотанні слідчого майна, а саме квартири АДРЕСА_1 та квартири АДРЕСА_2 .

Так, з матеріалів клопотання вбачається, що існують обґрунтовані підстави вважати, що вказане майно, а саме: квартира АДРЕСА_1 , реєстраційний номер 00 та квартира АДРЕСА_2 , реєстраційний номер 00, є об`єктом кримінально-протиправних дій, може бути використано як доказ у кримінальному провадженні, відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, а накладення арешту на вказане майно є необхідним з метою забезпечення збереження речових доказів.

За таких обставин, слідчий суддя вважає обґрунтованими доводи слідчого про необхідність накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 , реєстраційний номер 00 та квартиру АДРЕСА_2 , реєстраційний номер 00, з метою збереження речових доказів.

Підстав сумніватися в співмірності такого обмеження права власності завданням кримінального провадження у слідчого судді не виникає.

Керуючись вимогами ст.ст. 131, 132, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИЛА:

Клопотання слідчого Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури №10 ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0004521 від 03.06.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 190 КК України, про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно, а саме:

-квартиру АДРЕСА_1 , реєстраційний номер 00;

-квартиру АДРЕСА_2 , реєстраційний номер 00;

у вигляді заборони відчужувати та розпоряджатися вказаним майном, без заборони використання такого житлового приміщення особами, які на законних підставах у ньому проживають.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1