Справа № 309/1/20
Провадження № 1-кс/309/77/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 січня 2020 року м. Хуст

Слідчий суддя Хустського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 прокурора ОСОБА_3 слідчого СВ Хустського ВП ГУНП України в Закарпатській області ОСОБА_4 підозрюваного ОСОБА_5 , адвоката ОСОБА_6 розглянувши клопотання слідчого СВ Хустського ВП ГУНП України в Закарпатській області ОСОБА_7 погодженим прокурором Хустської місцевої прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0001240 щодо застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту відносно: ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, українця, з середньою освітою,одруженого, не працюючого, раніше не судимого, зареєстрованого та проживаючого в АДРЕСА_1

В С Т А Н О В И В:

У провадженні слідчого СВ Хустського ВП ГУНП України в Закарпатській області ОСОБА_7 перебувають матеріали кримінального провадження №0001240 від 31.12.2019 р. відносно ОСОБА_5 який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.286 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено , що 31 грудня 2019 року біля 10 год 40 хв. водій ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 , керуючи технічно справним автомобілем марки «Мерседес Віто» держаний номерний знак НОМЕР_1 здійснюючи рух заднім ходом на даному автомобілі в м.Хуст по вулиці Київська Набережна біля будинку №2 не переконавшись, що це буде безпечним і не створить перешкод або небезпеки іншим учасникам руху грубо порушив вимоги п.п.1.5; 2.3 «б»; 10.1; 10.9, 12.3 та 1.10 ( в частині визначення поняття «оглядовість» та перешкода руху») «Правил дорожнього руху України» затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10 жовтня 2001 р. № 1306, а саме не впевнився у відсутності перешкод для руху при русі заднім ходом, що призвело до наїзду на пішохода ОСОБА_8 1938 року народження, яка рухалась на даній ділянці дороги.

В результаті даної дорожньо-транспортної пригоди ОСОБА_8 від отриманих тілесних ушкоджень померла.

Відповідно до висновку судово медичного експерта №1 від 01 січня 2020 року смерть ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_3 настала внаслідок тупої травми грудної клітки, яка супроводжувалась переломом хребта на рівні 8 грудного хребця з повним розривом спинного мозку, переломами ребер справа, розривом нижньої долі правої легені та ускладнилась правобічним гемопневмотораксом, шоком, що і явилось безпосередньою причиною її смерті

Відповідно до висновку судово автотехнічної експертизи №13/01 від 15 січня 2020 року водій ОСОБА_5 своїми діями грубо порушив вимоги п.п.1.5; 2.3 «б»; 10.1; 10.9, 12.3 та 1.10 ПДР України.

Таким чином ОСОБА_5 підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 286 КК України, кваліфікуючою ознакою якого є : порушення правил безпеки дорожнього руху особою, яка керує транспортним засобом, що спричинило смерть потерпілому.

У вчиненому кримінальному правопорушенні обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Хуст Закарпатської області, українець, громадянин України, з середньою загальною освітою, одружений, не судимий, зареєстрований та проживаючий АДРЕСА_1 .

02 січня 2020 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України.

Вина ОСОБА_5 в інкримінованому йому кримінальному правопорушенні також підтверджена : проколом огляду від 31 грудня 2019 року ; протоколом огляду місця дорожньо транспортної пригоди від 30 грудня 2019 року ; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 31 грудня 2019 року ; висновком судово медичної експертизи від 01 січня 2020 року ; висновком судово автотехнічної експертизи від 15 січня 2020 року та іншими матеріалами кримінального провадження.

Підозрюваний ОСОБА_5 вчинив кримінальне правопорушення, яке відповідно до вимог ст. 12 КК України відноситься до тяжких та відповідальність за вчинення якого, згідно ч. 2 ст. 286 КК України, передбачена у виді позбавлення волі на строк до восьми років.

Беручи до уваги те, що підозрюваний ОСОБА_5 вчинив кримінальне правопорушення, яке відповідно до вимог ст.12 КК України відноситься до категорій тяжких злочинів , відповідальність за вчинення якого, передбачена у вигляді позбавлення волі на строк від 3 до 8 років тому, під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених пп.1ч.1 ст.177 КПК України, а саме встановлено, що ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

За наведених обставин випливає, що застосування більш м`яких запобіжних заходів не дозволить запобігти зазначеному ризику, а тому слідчий просить обрати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 просить суд задоволити клопотання, зазначивши на недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

В судовому засіданні слідчий ОСОБА_4 клопотання підтримав , просить його задоволити.

В судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_5 його захисник ОСОБА_6 заперечили проти задоволення клопотання . Суду ствердили, ОСОБА_5 офіційно ніде не працює, однак для забезпечення своєї сімї займається ремонтом квартир і будинків. Ремонтні роботи він з напарником виконують вночі коли господарі вдома, а тому просять застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Заслухавши виступ прокурора, слідчого, підозрюваного та його адвоката вивчивши копії матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу, суд встановив наступне.

02.01.2020 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.2 ст.286 КК України.

Як вбачається із матеріалів клопотання, у розпорядженні слідчого по даному кримінальному провадженню є достатні дані, що свідчать про обґрунтовану підозру ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого правопорушення (злочину).

Однією із гарантій забезпечення законних інтересів осіб, які залучаються до участі в кримінальному провадженні (п.18 ст.3 КПК України) є саме судовий контроль законності обмеження конституційних прав і свобод людини при здійсненні кримінального провадження, який на досудовому розслідуванні здійснюється слідчим суддею.

У відповідності до ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також наявність ризиків, передбачених цим Кодексом.

Частиною 2 ст. 177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно зі ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, оцінює в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан його здоров`я; міцність соціальних зв`язків в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність постійного місця роботи або навчання; репутацію; майновий стан;наявність судимостей; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувались до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення.

У відповідності до ч. 2 ст. 181 КПК України домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Відповідно до вимог ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 3 до 8 років.

Також досудовим слідством встановлено наявність ризику, передбаченого п. 1 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме те, що підозрюваний може, ухилятися від явки на виклики слідчого, прокурора або суду.

Таким чином, у кримінальному провадженні встановлено наявність ризику, передбаченого у п. 1 ст. 177 КПК України, з метою забезпечення дієвості кримінального провадження та забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, вважаю, що відносно ОСОБА_5 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Відповідно до ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Орган внутрішніх справ повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду. Працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Визначаючи адресу, за якою обирається домашній арешт, виходжу із того, що згідно матеріалів клопотання та пояснення ОСОБА_5 він фактично постійно проживає в АДРЕСА_1 ,

Разом з цим, при обранні запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, вважаю за необхідне покласти на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язок, визначений ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: у період з 22 годин по 07 годину наступного дня не залишати місце постійного проживання квартиру АДРЕСА_2 .

Підстави , які викладені в запереченні на клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту на переконання слідчого судді є неспроможними із встановленими в судовому засіданні обставинами кримінального правопорушення у якому обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 та є сумнівними , зокрема твердження щодо його роботи у нічний час доби, а тому їх не приймає до уваги.

Враховуючи вказані обставини, слідчий суддя переконаний, що такий запобіжний захід як домашній арешт забезпечить дотримання підозрюваним ОСОБА_5 процесуальних обов`язків під час досудового слідства та в суді.

Керуючись ст. ст. 131, 132, 176-179, 181, 193-194 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СВ Хустського ВП ГУНП України в Закарпатській області ОСОБА_7 за погодженням прокурора Хустської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 зареєстрованого та проживаючого в АДРЕСА_1 задоволити

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на два місяці з дня винесення даної ухвали з покладанням на нього наступних обов`язків:

у період з 22 годин по 07 годину наступного дня не залишати місце постійного проживання квартиру АДРЕСА_2 ;

Роз`яснити ОСОБА_5 що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого у провадженні якого перебуває кримінальне провадження.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ознайомити та вручити підозрюваному ОСОБА_5 під розпис копію ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

На ухвалу слідчого судді протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подано апеляція до Закарпатського апеляційного суду.

Повний текст ухвали виготовлено та проголошено 3 лютого 2020 року.

Слідчий суддя

Хустського районного суду: ОСОБА_1