Справа № 215/7519/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 грудня 2019 року слідчий суддя Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Тернівського ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 , погоджене прокурором Криворізької місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_3 , подане в межах кримінального провадження №0001888 від 06.12.2019 року про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Кривого Рогу, громадянина України, українця, не працюючого, з середньою освітою, не одруженого, не має на утриманні неповнолітніх дітей, не є особою з інвалідністю, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого:
- 09.06.2005 Долгинцівським районним судом м. Кривого Рогу Дніпропетровської області за ст. 309 ч.1 ст.70 ч.1 КК України. Призначено покарання у вигляді позбавлення волі строком на 1 рік. На підставі ст.70 ч.4 КК України частково приєднано строк Дніпропетровського апеляційного суду від 10.09.2001 та призначено остаточний строк відбуття покарання 1 рік 3 місяці позбавлення волі.

- 29.01.2007 Тернівським районним судом м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, за ст.309 ч.2 КК України. Призначено покарання у вигляді позбавлення волі строком на 2 роки.

- 13.10.2009 Криворізьким районним судом м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, за ст.358 ч.1 КК України. Призначено покарання у вигляді арешту строком на 2 місяці.

- 13.07.2010 Тернівським районним судом м Кривого Рогу Дніпропетровської області, за ст.307 ч.2, ст.309 ч.2 ст.70 КК України. Призначено покарання у вигляді позбавлення волі строком на 2 роки. На підставі ст.71 ч.1 КК України, частково приєднано невідбутий строк за вироком Тернівського районного суду м. Кривого Рогу від 13.07.2010, до відбуття 2 роки 6 місяців зараховано в строк знаходження в установі тимчасового тримання з 18.03.2016 по 12.05.2016 до дати вступу вироку до законної сили зарахувати один день за два.

-15.06.2016Дзержинським районним судом м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, за ст.185, ч.1 КК України. Призначено покарання у вигляді позбавлення волі строком на 2 роки. На підставі ст.70 ч.4 КК України, шляхом часткового поглинання менш суворим на більш суворе покарання за вироком Тернівського Районного суду м. Кривого Рогу.

- 23.05.2019 Дзержинським районним судом м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, за ст.185 ч.2 КК України. Призначено покарання у вигляді позбавлення волі строком на 2 роки. На підставі ст.ст.75, 76 КК України, звільнений від відбуття покарання з іспитовим строком на 2 роки,

підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України,
встановив:
24 грудня 2019 року до слідчого судді надійшли матеріали вказаного клопотання, в якому слідчий просить обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 , оскільки останній обгрунтовано підозрюється у тому, що приблизно о 20:00 години 03.12.2019 року, більш точного часу під час досудового розслідування встановити не надалось можливим, ОСОБА_4 знаходився поблизу будинку № 127 по вул. С.Колачевського в Тернівському районі м. Кривого Рогу, де побачив біля під`їзду №2 зв`язку ключів від запірного пристрою, які належали ОСОБА_6 . В цей час у останнього раптово виник прямий умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчиненого повторно, поєднаного з проникненням у житло, оскільки вважав, що знайденими ним ключами можливо відчинити запірні пристрої однієї з квартир вказаного будинку.
Так за допомогою знайдених ключів від запірного пристрою, ОСОБА_4 , пройшов до другого під`їзду будинку АДРЕСА_2 , та почав підшукувати двері квартири до запірного пристрою яких підійдуть знайдені ним ключі. Переконавшись, що знайдені ним ключі підходять до запірного пристрою дверей квартири АДРЕСА_3 , вказаного будинку, у вказаний час та місці, ОСОБА_4 , реалізуючи свій прямий умисел, діючи повторно, з корисливих мотивів, усвідомлюючи суспільну небезпеку та протиправність діяння, скориставшись відсутністю потерпілого, свідків і очевидців, впевнившись у тому, що його дії носять таємний характер, за допомогою знайдених ключів, проник до вказаної квартири, що належить ОСОБА_6 .
Знаходячись у приміщенні вказаної квартири, ОСОБА_4 помітив на тумбі в коридорі, лівіше від входу мобільний телефон «NOMI» I177 сірого кольору, вартість якого, згідно висновку судово-товарознавчої експертизи № 34/12.1/1141 від 18.11.2019 складає 471,33 гривень, який визначив для себе як об`єкт свого злочинного посягання.

Після цього, з метою досягнення зазначеного вище прямого умислу, ОСОБА_4 взяв вказаний мобільний телефон «NOMI» I177 сірого кольору, що належить потерпілому ОСОБА_6 та утримуючи при собі, покинув місце скоєння кримінального правопорушення, розпорядившись у подальшому викраденим на власний розсуд.

Своїми умисними діями ОСОБА_4 спричинив потерпілому ОСОБА_7 матеріальну шкоду на загальну суму 471,33 гривень.

Так, ОСОБА_4 обгрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, за ознаками таємного викрадення чужого майна (крадіжка), вчиненого повторно, поєднаного з проникненням в житло.

В порядку ст. 208 КПК України підозрюваного затримано не було.

Прокурор в судовому засіданні обставини викладені в клопотанні підтримав,просить клопотання задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_4 проти задоволення клопотання заперечує, просить обрати більш м`який запобіжний захід, обставини викладені в клопотанні щодо скоєння ним злочину не заперечує.

Слідчий суддя заслухавши думку прокурора, підозрюваного та захисника, перевіривши надані матеріали клопотання, приходить до наступного висновку.
Статтею 176 КПК України передбачений перелік запобіжних заходів, одним з яких є й такий запобіжний захід, як тримання під вартою.

Прокурором доведено, що відносно підозрюваного ОСОБА_4 провадиться досудове розслідування, і йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України.

Також, висунута підозра обґрунтована доказами, зібраними в порядку передбаченому КПК України.

Згідно ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Окрім того, статтею 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі й вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим, вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого, міцність його соціальних зв`язків, наявність постійного місця роботи, навчання, його репутацію, майновий стан, наявність судимостей, дотримання раніше застосованих запобіжних заходів та інше.

Відповідно до вимог ст. ст. 177, 178, 183, 194, 200 КПК України та п. «е» ч. 1 ст. 5 Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод (Рим, 1950 року), міра запобіжного заходу у виді взяття під варту обирається підозрюваному, обвинуваченому судом при наявності обґрунтованої підозри у вчиненні ним правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню ним правопорушення чи його втечі після його вчинення, що вказана особа може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків та інших учасників кримінального провадження, перешкоджати провадженню іншим чином, а також вчиняти інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується.
Враховуючи те, що обґрунтованість підозри підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю вагомих доказів, детальний перелік яких міститься у клопотанні та досліджений в судовому засіданні, що слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, тому з огляду на ті дані, які були надані стороною обвинувачення, у слідчого судді наявні всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 тяжкого кримінального правопорушення, що йому інкримінується, та за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 6 років.
Також має враховуватися й позиція Європейського суду з прав людини. Зокрема, варто звернути увагу на п.175 рішення у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011, відповідно до якого «обгрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про котру йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.90).
Враховуючи практику Європейського суду з прав людини, зокрема в п. 80 рішення від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України», при розгляді клопотання про обрання або ж продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд розглядає можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

Також п.1 ч.1 ст.178 КПК України зобов`язує оцінити вагомість наявних доказів вчинення підозрюваним кримінального правопорушення. Крім того, слідчий суддя має встановити наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК, а також те, що застосування більш м`яких запобіжних заходів буде недостатньо для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Приймаючи зазначене рішення, слідчим суддею враховуються також і вимоги, передбачені ч.2 ст. 183 КПК України, згідно з якими запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до особи, яка підозрюється, або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Підозрюваний ОСОБА_4 ніде не працює, постійного доходу не має, не має міцних соціальних зв`язків, раніше неодноразово судимий за вчинення злочинів проти власності, підозрюється у вчиненні корисливого злочину , вчиненого протягом іспитового строку, що свідчить про те, що ОСОБА_4 продовжив злочинну діяльність, та вказує про наявність ризиків передбачених п.п.1,5 ч.1 ст.177 КПК України.
Так, враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, а також наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме: можливість переховуватися від органів досудового розслідування та суду, можливість вчинення інших кримінальних правопорушень, вважаю, що запобігти вищезазначеним ризикам шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу не можливо, а отже клопотання підлягає задоволенню.

Враховуючи положення ч. 3 ст. 183 КПК України, а також обставини кримінального правопорушення у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 беручи до уваги, що злочин вчинено без застосування насильства, слідчий суддя вважає за можливе визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.

Враховуючи матеріальне становище підозрюваного, а саме, що він не працює, тяжкість правопорушення, у вчиненні якого він підозрюється та обставини його вчинення, вважаю за необхідне визначити йому заставу в розмірі 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Окрім цього, застосовуючи до підозрюваного альтернативний запобіжний захід у виді застави, який може бути ним внесений у будь-який момент до закінчення строку дії ухвали про застосування запобіжного заходу, вважаю за необхідне покласти на підозрюваного обов`язки , передбачені ч. 5ст. 194 КПК України .

Керуючись ст.ст. 176-178, 182-184, 186, 187, 193-194, 196, 197, 202, 205, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В :
Клопотання слідчого СВ Тернівського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 , погоджене прокурором Криворізької місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_3 про застосування до підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.3 ст.185 КК України, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою- задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк шістдесят днів.

Ухвала слідчого судді діє до 21 лютого 2020 року включно та підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Визначити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у кримінальному провадженні розмір застави, що дорівнює 30 розмірам прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 57630 (п`ятдесят сім тисяч шістсот тридцять ) гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

У разі внесення розміру застави на відповідний рахунок суду, вважати, що до ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід - застава.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у разі внесення застави, на строк до 21 лютого 2020 року обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

- прибувати до слідчого Тернівського ВП ГУНП в Дніпропетровській області , прокурора або суду по першому виклику у визначений ними час;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, а саме з АДРЕСА_1 без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: