Справа № 362/4895/16-к
Провадження №1-кп/991/145/19
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

"19" червня 2020 р. м. Київ

Вищий антикорупційний суд колегією суддів у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3

секретар судового засідання ОСОБА_4

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_5

потерпілих: ОСОБА_6 , ОСОБА_7

представника потерпілих ОСОБА_8 ,

захисників: ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ,

ОСОБА_11

обвинувачених: ОСОБА_12 , ОСОБА_13

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду у м. Києві кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12 травня 2016 року за № 0000264, за обвинуваченням:

ОСОБА_12 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України,

ОСОБА_13 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_2 у м. Новоградівка Донецької області, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_3 , у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України,

ВСТАНОВИВ:
1. Історія провадження
01 листопада 2019 року до Вищого антикорупційного суду із Києво-Святошинського районного суду Київської області надійшли матеріали згаданого кримінального провадження в порядку, передбаченому підпунктом 4 пункту 20-2 Розділу ХІ «Перехідні положення» Кримінального процесуального кодексу України.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, згідно з ч. 3 ст. 35 КПК України, для розгляду кримінального провадження було визначено колегію суддів Вищого антикорупційного суду у складі: головуючого судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Згідно з ч. 6 ст. 34 КПК України, суд, якому направлено кримінальне провадження з іншого суду, розпочинає судове провадження зі стадії підготовчого судового засідання, незалежно від стадії, на якій в іншому суді виникли обставини, передбачені частиною першою цієї статті.

04 листопада 2019 року ухвалою суду у вказаному кримінальному провадженні на 27 листопада 2019 року було призначено підготовче судове засідання.

У зв`язку з періодичною неявкою учасників кримінального провадження судові засідання неодноразово відкладались.

Під час проведення підготовчого судового засідання колегією суддів на обговорення учасників судового провадження було винесено питання щодо можливості призначення вказаного кримінального провадження до судового розгляду.

2. Позиції учасників кримінального провадження
Прокурор ОСОБА_5 у судовому засіданні просив суд призначити кримінальне провадження до судового розгляду та викликати у судове засідання учасників процесу, вважаючи, що обвинувальний акт відповідає вимогам ст. 291 КПК України, підстави для прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України відсутні, розгляд справи повинен здійснюватися у відкритому судовому засіданні. Прокурор надав перелік свідків обвинувачення, про виклик яких він має намір клопотати. На вирішенні питання про їх виклик у підготовчому судовому засіданні не наполягав.

Потерпілі та їх представник, обвинувачені та їх захисники проти призначення справи до судового розгляду не заперечували. Клопотань про закритий судовий розгляд не надійшло.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_12 адвокат ОСОБА_10 подала скаргу на дії слідчого (прокурора), яка полягає у невинесенні постанови про відмову у визнанні ОСОБА_6 та ОСОБА_7 потерпілими у кримінальному провадженні. Обгрунтовуючи скаргу, вважає, що матеріальна шкода злочином ОСОБА_7 та ОСОБА_6 завдана не була, вони неодноразово допитувались на досудовому розслідуванні як свідки, а не потерпілі, і їх показання є скоординованими, з метою провокації злочину, що відповідний статус їм надано для можливості відмовитись давати показання. Вказувала, що суд саме в підготовчому судовому засіданні вирішує питання про склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді.

Обвинувачені ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , захисники обвинуваченого ОСОБА_13 адвокати ОСОБА_14 , ОСОБА_11 скаргу підтримали. Захисник ОСОБА_11 вважав безпідставним визнання вказаних осіб потерпілими, вказав, що це істотно порушує права інших учасників кримінального провадження.

Захисник ОСОБА_14 зазначила, що якщо збитки і були завдані у цьому кримінальному провадженні, то не діями обвинувачених. Вважала, що в одержанні неправомірної вигоди не може бути потерпілого, що ОСОБА_6 та ОСОБА_7 зловживають своїми правами, і порушують цим права сторони захисту.

Прокурор вважав, що по ст. 303 КПК України може бути оскаржена лише відмова у визнанні потерпілим, вказав, що в слідчого та прокурора не було підстав для відмови у визнанні відповідних осіб потерпілими, вважав, що процесуальних підстав для зміни їх правового статусу немає.

Представник потерпілих заперечував проти задоволення скарги, вважав, що вона є безпідставною, наголошував, що потерпілими подано цивільний позов. Потерпілі підтримали думку свого представника.

3. Оцінки та мотиви суду
Вирішуючи питання можливості призначення судового розгляду суд, дослідивши обвинувальний акт із додатками, вислухавши думки учасників кримінального провадження, з огляду на відсутність підстав для прийняття інших, передбачених пунктами 1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України ріешень, приходить до висновку про необхідність призначення судового розгляду на підставі обвинувального акта, виходячи із наступного.

Кримінальне провадження підсудне Вищому антикорупційному суду.

Обвинувальний акт відповідає вимогам ст. 291 КПК України, підстави для прийняття рішення, передбаченого пунктами1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України відсутні.

Під час проведення підготовчого судового засідання також встановлено, що угода про визнання винуватості, у порядку статей 468, 469, 470, 472-475 КПК України, до суду не надходила.

Підстав для закриття кримінального провадження, передбачених пунктами 4-8, 10 ч. 1, ч. 2 ст. 284 КПК України, або повернення обвинувального акту прокурору судом не встановлено.

Підстав для здійснення кримінального провадження у закритому судовому засіданні не встановлено, клопотань від учасників про розгляд провадження у закритому судовому засіданні не надходило, а тому воно повинно бути розглянуте у відкритому судовому засіданні із забезпеченням повного фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів.

Щодо скарги захисника ОСОБА_10 на дії слідчого (прокурора), яка полягає у невинесенні постанови про відмову у визнанні ОСОБА_6 та ОСОБА_7 потерпілими у кримінальному провадженні, суд зазначає, що відповідно до ч. 5 ст. 55 КПК України, за наявності очевидних та достатніх підстав вважати, що заява, повідомлення про кримінальне правопорушення або заява про залучення до провадження як потерпілого подана особою, якій не завдано шкоди, зазначеної у частині першій цієї статті, слідчий або прокурор виносить вмотивовану постанову про відмову у визнанні потерпілим, яка може бути оскаржена слідчому судді.

Можливості виключення особи з числа потерпілих КПК України не передбачає, тому в задоволенні скарги слід відмовити. Питання щодо завдання чи незавдання шкоди в цьому кримінальному провадженні належить вирішити в ході судового розгляду.

Таким чином, беручи до уваги, що у підготовчому судовому засіданні жодних обставин, які б перешкоджали призначенню судового розгляду, не встановлено, суд під час підготовки до судового розгляду, з`ясувавши необхідність проведення судового розгляду у відкритому судовому засіданні, з`ясувавши питання про склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді, вчинивши всі необхідні для підготовки судового розгляду дії, завершує підготовку до судового розгляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 316 КПК України, суд після завершення підготовки до судового розгляду постановляє ухвалу про призначення судового розгляду.

4.Строки призначення справи
Відповідно до ч. 1 ст. 21 КПК України кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

Згідно до ч. 1 ст. 28 КПК України під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.

Частиною 2 ст. 316 КПК України передбачений граничний строк для призначення судового розгляду, зокрема, судовий розгляд має бути призначений не пізніше десяти днів після постановлення ухвали про його призначення.

На підставі викладеного, керуючись статтями 27, 314, 315, 316 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:
1. У задоволенні скарги захисника ОСОБА_10 на дії слідчого (прокурора), яка полягає у невинесенні постанови про відмову у визнанні ОСОБА_6 та ОСОБА_7 потерпілими у кримінальному провадженні, відмовити.

2. Закінчити підготовче судове засідання.

3. Призначити на 25 червня 2020 року на 13 годину 45 хвилин у приміщенні Вищого антикорупційного суду (м. Київ, проспект Перемоги, буд. 41) судовий розгляд кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12 травня 2016 року за № 0000264, за обвинуваченням ОСОБА_12 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України; ОСОБА_13 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України.

Судовий розгляд кримінального провадження здійснюватиметься у відкритому судовому засіданні колегією суддів Вищого антикорупційного суду у складі: головуючого судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 .

4. Викликати у судовий розгляд учасників судового провадження.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її проголошення та окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали може бути включено до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч. 1 ст. 392 КПК України.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3