Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 11-сс/4809/37/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.01.2020 м. Кропивницький

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Кропивницького апеляційного суду Кіровоградської області у складі:

головуючого судді: ОСОБА_1 ,
суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР 16.04.2018 за № 0001271, стосовно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Олександрія Кіровоградської області, громадянина України, з професійно-технічною освітою, неодруженого, непрацюючого, військовозобов`язаного, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого:
- вироком Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 11.07.2017 року за ч. 3 ст. 185 КК України, до покарання у виді позбавлення волі строком на 3 роки. На підставі ст. 75 КК України від відбування покарання звільнений з іспитовим строком 2 роки. В силу ст. 89-91 КК України має не зняту і не погашену судимість,
підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 186 КК України, застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою терміном на 39 днів, а саме з 10 год 00 хв 11.01.2020 по 10 год 00 хв 18.02.2020, та визначено розмір застави, який складає 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто 63 060 грн,

за участю учасників судового провадження:

прокурора ОСОБА_6 ,
захисника адвоката ОСОБА_7 ,
ВСТАНОВИЛА:
Слідчий СВ Олександрійського ВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_8 звернувся до слідчого судді Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області з клопотанням, яке погоджено із прокурором Олександрійської місцевої прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_9 , про застосування до ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 186 КК України, запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Ухвалою слідчого судді Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 13 січня 2020 року частково задоволено вказане вище клопотання слідчого та стосовно підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 39 днів, тобто з 10 год 00 хв 11.01.2020 по 10 год 00 хв 18.02.2020, та визначено розмір застави, який складає 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто 63 060 грн.

Приймаючи вказане рішення, слідчий суддя зазначив, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 186 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України відноситься до тяжких злочинів. Водночас, слідчий суддя також врахував тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі доведеності його винуватості та наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, у зв`язку з чим, застосував до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, так як застосування більш м`яких запобіжних заходів, на його думку, не зможе забезпечити належне виконання ОСОБА_5 покладених на нього процесуальних обов`язків.

В апеляційній скарзі на вказане рішення слідчого судді, захисник підозрюваного ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_7 , просить скасувати ухвалу слідчого судді про застосування стосовно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, постановити нову ухвалу, якою відмовити в задоволенні клопотання слідчого.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги захисник посилається на те, що ухвалою слідчого судді Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 27.11.2019 надано дозвіл на затримання ОСОБА_5 з метою приводу підозрюваного до суду для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу та встановлено строк у 36 годин для доставки підозрюваного до слідчого судді з моменту його затримання.

Так, ОСОБА_5 був затриманий 11.01.2020 о 10 год 00 хв, що підтверджується протоколом його затримання. Однак, до слідчого судді ОСОБА_5 був доставлений не 12.01.2020 до 22 год 00 хв, як цього вимагають положення ч. 1 ст. 191 КПК України, а лише 13.01.2020 та о 15 год 30 хв цього дня розпочався розгляд клопотання слідчого.

Таким чином, на переконання апелянта, ОСОБА_5 незаконно утримувався під вартою без жодних правових на те підстав, а тому слідчий суддя повинен був звільнити підозрюваного з-під варти та не застосовувати запобіжний захід.

Заслухавши доповідача, захисника адвоката ОСОБА_7 , яка діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 , яка підтримала доводи своєї апеляційної скарги, думку прокурора, який заперечив проти задоволення апеляційної скарги та вважає, що слідчий суддя обґрунтовано застосував до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, перевіривши матеріали подання слідчого про обрання запобіжного заходу, які надійшли із районного суду та проаналізувавши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційну скаргу не може бути задоволено, виходячи з такого.
Відповідно до частини 1, 3 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом: с) законний арешт або затримання особи, здійснене з метою допровадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчинення нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.

Кожен, кого заарештовано або затримано згідно з положеннями підпункту «с» пункту 1 цієї статті, має негайно постати перед суддею чи іншою посадовою особою, якій закон надає право здійснювати судову владу, і йому має бути забезпечено розгляд справи судом упродовж розумного строку або звільнення під час провадження. Таке звільнення може бути обумовлене гарантіями з`явитися на судове засідання.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно з частинами 1, 2 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Так, при розгляді клопотання слідчого про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчий суддя належним чином врахував наявність обґрунтованої підозри у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 186 КК України, а також те, що матеріали подання містять дані, які вказують на наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 5 ст. 177 КПК України, а саме що ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення. Про наявність вказаних ризиків свідчить той факт, що злочин в якому обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 , відповідно до ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів, так як санкцією ч. 2 ст. 186 КК України передбачено покарання у виді позбавлення волі строком від 4 до 6 років, що в свою чергу вказує на можливість переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду. Окрім цього, слід зазначити, що ОСОБА_5 будучи обізнаним про наявність у відношенні нього кримінального провадження, на що вказує повідомлення йому про підозру, у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 186 КК України, з яким його ознайомив слідчий ще 29.04.2018 (а.м.к. 14-15), ухилився від органу досудового розслідування та перебував тривалий час у розшуку, у тому числі в міжнародному розшуку, який було оголошено постановою слідчого від 18.11.2019 (а.м.к. 34). Затриманий ОСОБА_5 був під час намагання перетнути державний кордон, який до цього неодноразово перетинав. Також, слідчим суддею правильно враховано те, що ОСОБА_5 раніше був засуджений за вчинення корисливого злочину, підозрюється у вчиненні нового корисливого злочину під час іспитового строку, що у свою чергу характеризує підозрюваного, як такого, який схильний до вчинення протиправних дій, а тому є виправданим посилання суду на можливість підозрюваного вчинити інші злочини, у разі застосування до нього іншого, більш м`якого запобіжного заходу.
Також, поза увагою слідчого судді не залишились відомості про особу ОСОБА_5 , який офіційно не працює та не має жодних заробітків, не одружений, на утриманні нікого не має, що вказує на відсутність у нього міцних соціальних зв`язків.
Водночас, колегія суддів погоджується з висновком слідчого судді про необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 39 днів, а не на 60, як про це просив у своєму клопотанні слідчий, оскільки запобіжний захід застосовується на строк у межах строку досудового розслідування, строк якого у даному кримінальному провадженні закінчується 18.02.2020.
З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що слідчий суддя районного суду обґрунтовано задовольнив клопотання слідчого і застосував до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 39 днів, оскільки під час розгляду клопотання встановлені обставини, які є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, зазначених у ст. 176 КПК України не зможе запобігти доведеним ризикам, та забезпечити виконання ним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Таким чином, застосований до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою за обставин даного кримінального провадження, з урахуванням встановлених ризиків, на думку колегії суддів, не є надмірним та таким, що принижує його гідність у розумінні Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Окрім цього, слідчий суддя, на переконання судової колегії, обґрунтовано визначив розмір застави ОСОБА_5 , оскільки такий обов`язок закріплений у ч. 3 ст. 183 КПК України.

Відповідно до вимог п. 2 ч. 5 с. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину, визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У даному випадку, розмір застави, який складає 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, на переконання колегії суддів, є достатнім для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Колегія суддів погоджується із доводами апеляційної скарги захисника, з приводу того, що ОСОБА_5 незаконно перебував під вартою у період часу з 22 год 00 хв 12.01.2020 до розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчим суддею, однак вказаний факт не може слугувати підставою для скасування ухвали слідчого судді та відмови в задоволенні клопотання слідчого про застосування до підозрюваного запобіжного заходу. Так, на даний час наявна обґрунтована підозра у вчиненні тяжкого злочину, а також наявність ризиків, які вказують на неможливість належного виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків у разі застосування до нього більш м`якого запобіжного заходу, або незастосування його взагалі. Більше того, необхідно зазначити, що факт незаконного утримання особи під вартою понад строки, встановлені ч. 1 ст. 191 КПК України, є підставою виключно для звільнення такої особи з-під варти (п. 2 ч. 5 ст. 206 КПК України), але до розгляду слідчим суддею клопотання про застосування запобіжного заходу.
За таких обставин, колегія суддів не знаходить підстав для задоволення апеляційної скарги захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_7 , а тому ухвалу слідчого судді Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 13 січня 2020 року про застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 39 днів з визначенням розміру застави, залишає без змін.
Керуючись статтями 177, 178, 183, 376, 405, 407, 419, 422 КПК України, колегія суддів,
ПОСТАНОВИЛА:
Апеляційну скаргу захисника - адвоката ОСОБА_7 , яка діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 13 січня 2020 року, якою стосовно ОСОБА_5 застосовано запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 39 днів, тобто з 10 год 00 хв 11.01.2020 по 10 год 00 хв 18.02.2020, та визначено розмір застави, який складає 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто 63 060 грн залишити без змін.
Ухвала апеляційного суду є остаточною та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

СУДДІ:
ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3