Справа № 522/1370/20
Провадження № 1-кп/522/2005/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
27 січня 2020 року м. Одеса

Слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Шевченківського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Чернігів, громадянина України, офіційно не працевлаштованого, з вищою освітою, не одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, який притягається Деснянським УП ГУ НП в м. Києві за ч. 1 ст. 185 КК України,

підозрюваного в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових за № 0000175 від 25.01.2020, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_5

захисника ОСОБА_6

підозрюваної ОСОБА_4 ,

В С Т А Н О В И В:
Органами досудового розслідування ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, за наступних обставин.

Слідчим відділом Шевченківського ВП в м. Одесі ГУНПв Одеській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000175 від 25.01.2020, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.

24.01.2020 приблизно о 18 годині 00 хвилин, ОСОБА_4 , перебуваючи в квартирі АДРЕСА_3 , побачив у шафі належні ОСОБА_7 особисті речі, а саме: штани темно-синього кольору фірми «Climber jeans», шерстяний светр світлого кольору, кофту чорного кольору фірми «Air Nike», куртку темного кольору фірми «Nord Buard» та мобільний телефон марки «Meizy C9» в корпусі чорного кольору, з сім-картою мобільного оператора «lifeсell» - НОМЕР_1 , IMEI 1: НОМЕР_2 , IMEI 2: НОМЕР_2 .

Маючи злочинний умисел, направлений на відкрите викрадення чужого майна, та переслідуючи ціль незаконного збагачення, діючи з корисливих мотивів, усвідомлюючи, що його подальші дії помічені потерпілим ОСОБА_7 , ОСОБА_4 , схопив із шафи, належний потерпілому одяг, а саме: штани темно-синього кольору, фірми «Climber jeans», вартістю 1000 гривень, шерстяний светр світлого кольору, вартістю 1500 гривень, кофту чорного кольору, фірми «Air Nike», вартістю 500 гривень, куртку темного кольору, фірми «Nord Buard», вартістю 1500 гривень, після чого, підійшов до ОСОБА_7 та шляхом ривку заволодів належним останньому мобільним телефоном марки «Meizy C9» в корпусі чорного кольору, з сім-картою мобільного оператора «lifeсell» - НОМЕР_1 , IMEI 1: НОМЕР_2 , IMEI 2: НОМЕР_2 , вартістю 4000 гривень, який знаходився в руках у ОСОБА_7 .

Не реагуючи на неодноразові прохання потерпілого повернути його майно ОСОБА_8 , покинув місце вчинення кримінального правопорушення разом з викраденим майном, тим самим розпорядившись викраденим майном на власний розсуд, спричинивши ОСОБА_7 матеріальну шкоду у розмірі 8500 гривень.
27.01.2020 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.

У зв`язку з чим, слідчий за погодженням із прокурором, звернувся до суду із клопотанням про застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання в повному обсязі та просив його задовольнити, посилаючись на те, що наявні ризики, передбачені ст.177 КПК України, а саме, що підозрюваний зможе переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків та потерпілого, зможе вчинити інше кримінальне правопорушення.

Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник в судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання слідчого. Просили обрати більш м`який запобіжний захід.

Дослідивши матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання слідчого, допитавши підозрюваного, заслухавши учасників кримінального провадження, приходжу до висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено в судовому засіданні, підозрюваний ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, покарання за яке передбачене у вигляді позбавлення волі до шести років, підозрюваний офіційно не працевлаштований, офіційно не одружений, тобто в нього відсутні міцні соціальні зв`язки, на даний час притягається до кримінальної відповідальності в іншому кримінальному провадженні, тому є ризики того, що підозрюваний зможе переховуватися від органу досудового розслідування та суду, зможе вчинити інше кримінальне правопорушення.

Метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного є запобігання спробам підозрюваним ОСОБА_4 переховування органу досудового розслідування та суду та вчинення ним нових злочинів.

Інші, менш суворі запобіжні заходи не зможуть запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Пред`явлена підозрюваному ОСОБА_4 підозра в інкримінованому злочині підтверджується зібраними у ході досудового розслідування належними та допустимими доказами у їх сукупності, зокрема: показаннями потерпілого ОСОБА_7 від 25.01.2020 року, показаннями свідка ОСОБА_9 від 26.01.2020 року, протоколом огляду місця події, в ході якого виявлено та вилучено особисті речі потерпілого ОСОБА_7 , протоколами пред`явлення особи для впізнання.

Відповідно до ст.9 Конституції України, чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

Згідно із ч.2 ст.8 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Окрім цього, відповідно до ч.5 ст.9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до практики ЄСПЛ, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, передбачених законом (правова позиція, викладена у п.80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).

Крім того, слідчий суддя враховує положення ст.5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Погоджуючись з прокурором, слідчий суддя виходить з того, що діючий Кримінальний процесуальний Кодекс України встановлює обов`язок розглядати обґрунтованість підозри, що за визначенням ЄСПЛ «є необхідною умовою законності тримання під вартою» (Нечипорук і Йонкало проти України, no. 42310/04, § 219, 21 квітня 2011 року).

Відповідно до практики ЄСПЛ «обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції». За визначенням ЄСПЛ «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 § 1(с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» (K.-F. проти Німеччини, 27 листопада 1997, § 57).

З урахуванням конкретних обставин справи та практики ЄСПЛ, слідчий суддя вважає, що надані органом досудового розслідування до клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 докази, в своїй сукупності, на даній стадії досудового розслідування, вказують на обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_4 підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.

Обставин, передбачених ч.2 ст.183 КПК України, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не встановлено.

Зважаючи на те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, він офіційно не працевлаштований, офіційно не одруженого, тобто в нього відсутні міцні соціальні зв`язки, на даний час притягається до кримінальної відповідальності в іншому кримінальному провадженні, за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України, тому є ризики того, що підозрюваний зможе переховуватися від органу досудового розслідування та суду, зможе вчинити інше кримінальне правопорушення, зважаючи на те, що у кримінальному провадженні проводяться першочергові слідчо-оперативні заходи, вважаю, що застава у розмірі 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, для забезпечення виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, передбачених КПК України.

Керуючись ст.ст.132, 176, 177, 178, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 205 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:
Клопотання старшого слідчого СВ Шевченківського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеській слідчий ізолятор», строком на 60 (шістдесят) днів.

Визначити розмір застави як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 30 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто у сумі 63 060 (шістдесят три тисячі шістдесят) гривень.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на рахунок ТУ ДСА України в Одеській області, з призначенням платежу: застава за підозрюваного; провадження по справі 1-кс/522/2005/20.

Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного обов`язки строком на 2 (два) місяці, передбачені ч.5 ст.194 КПК України:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду в розумні строки;

2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

3) утримуватись від спілкування із свідками та потерпілим у кримінальному провадженні.

Роз`яснити підозрюваному наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомленим, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, без поважних причин не повідомить про причину своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою становить 60 (шістдесят) днів та обчислюється з моменту оголошення ухвали слідчого судді, тобто з 27.01.2020 року.

Строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою припиняє свою дію 26.03.2020 року, включно.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: ОСОБА_1

27.01.2020