Справа № 761/6011/20
Провадження № 1-кс/761/4028/2020
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 квітня 2020 року

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в приміщенні Шевченківського районного суду м.Києва клопотання ОСОБА_3 про скасування заходів забезпечення кримінального провадження арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 21.01.2020 року в рамках кримінального провадження, внесеного в ЄРДР за №0000051, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України
В С Т А Н О В И В:

У провадження слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва надійшло клопотання ОСОБА_3 про скасування заходів забезпечення кримінального провадження арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 21.01.2020 року в рамках кримінального провадження, внесеного в ЄРДР за №0000051, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України

В обґрунтування клопотання заявником зазначено, що він є користувачем контейнеру С-006-21-0002 за адресою: АДРЕСА_1
Як йому стало відомо, 21 січня 2020 року ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва було задоволено клопотання слідчого та накладено арешт на майно, тимчасово вилучене 19 грудня 2019 року під час обшуку за адресою: АДРЕСА_2 , що знаходиться на земельній ділянці :09:001:0042, за місцезнаходженням складських приміщень "West trans cargo" а саме на: грошові кошти у національній валюті у кількості 70 865 (сімдесят тисяч вісімсот шістдесят п`ять) грн.
Як підставу для скасування арешту майна заявник посилається на те, що арешт судом накладено необґрунтовано, без належного вивчення обставин та матеріалів кримінального провадження, оскільки арештоване майно належить ОСОБА_3 , який не підозрюваним у кримінальному провадженні, при цьому вказане майно не має значення для кримінального провадження у якості речового доказу тощо, а накладений арешт позбавляє його, як володільця, права вільно користуватись та розпоряджатись належним майном, оскільки такий арешт накладено не обґрунтовано.
Заявник та його довіритель, прокурор, за клопотанням якого було накладено арешт, у судове засідання неодноразово не з`явились.
У зв`язку із зазначеним слідчий суддя прийшов до висновку про можливість розгляду клопотання за відсутності учасників досудового провадження на підставі наявних у суду матеріалів.
Слідчий суддя, вивчивши матеріали клопотання про скасування арешту майна, вважає, що клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Так, відповідно до положень ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Слідчим суддею встановлено, що 21 січня 2020 року ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва було задоволено клопотання старшого слідчого з ОВС СУ ФР ОВПП ДФС ОСОБА_4 , що погоджене з прокурором Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000051, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23 квітня 2019 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України, накладено арешт на майно, тимчасово вилучене 19 грудня 2019 року під час обшуку за адресою: АДРЕСА_2 , що знаходиться на земельній ділянці :09:001:0042, за місцезнаходженням складських приміщень "West trans cargo" а саме на: грошові кошти у національній валюті у кількості 70 865 (сімдесят тисяч вісімсот шістдесят п`ять) грн
Як підставу для звернення до слідчого судді із клопотанням щодо скасування арешту вищевказаного майна, заявник вказує на те, що він є власником арештованого майна.

При цьому, встановлюючи у особи наявність підстав для звернення із даним клопотанням слідчий суддя виходить з того, що власником арештованого майна може бути фізична або юридична особа, яка володіє майновими правами на таке майно, що має підтверджуватись відповідними документами, відповідно до чинного законодавства.

У той же час матеріали клопотання у собі не містять будь-яких належних та допустимих доказів, що саме ОСОБА_3 є володільцем арештованого майна відповідно до закону, зокрема і щодо походження таких грошових коштів.
Окремо слідчим суддею відзначається, що ухвалою Київського апеляційного суду від 05.03.2020 року ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 21 січня 2020 року, якою задоволено клопотання старшого слідчого з ОВС СУ ФР ОВПП ДФС ОСОБА_4 , яке погоджене із прокурором Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000051, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23 квітня 2019 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України на накладено арешт на майно, тимчасово вилучене 19 грудня 2019 року під час обшуку за адресою: АДРЕСА_2 , що знаходиться на земельній ділянці :09:001:0042, за місцезнаходженням складських приміщень «West trans cargo», а саме на: грошові кошти у національній валюті у кількості 70 865 (сімдесят тисяч вісімсот шістдесят п`ять) грн., - залишено без зміни.
Враховуючи викладене вище слідчий суддя приходить до висновку, що оскільки заявником не доведено належність ОСОБА_3 арештованого майна, як і не доведено обставин про те, що арешт накладено не обґрунтовано, або відпала потреба у подальшому арешті майна, то таке клопотання задоволенню не підлягає.
Керуючись ст.ст. 170-174 КПК України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_3 про скасування заходів забезпечення кримінального провадження арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 21.01.2020 року в рамках кримінального провадження, внесеного в ЄРДР за №0000051, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України відмовити.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає, разом з тим проти неї можуть бути подані заперечення під час підготовчого провадження у суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1