печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
22 листопада 2019 року

слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва: ОСОБА_1 ,

при секретарі: ОСОБА_2

за участю:

представника третьої особи на майно якої накладено арешт, адвоката: не з`явився,

прокурора: не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ТОВ "ТОРВЕЛ", про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 02.05.2019 року у справі № 757/21146/19-к в межах кримінального провадження № 0003241 від 10.10.2017 року, ?

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах ТОВ "ТОРВЕЛ", звернувся до слідчого судді Печерського районного суду м. К-иєва із клопотанням про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 02.05.2019 року у справі № 757/21146/19-к в межах кримінального провадження № 0003241 від 10.10.2017 року.

В судове засідання учасники процесу не з`явились, про час та місце розгляду клопотання повідомлені належним чином.

Оскільки особа, яка подала клопотання, про його розгляд повідомлена належним чином, а неявка прокурора не є перешкодою для розгляду клопотання, враховуючи строк розгляду клопотання під час досудового розслідування, встановлений КПК України, слідчий суддя визнав можливим розглянути клопотання за відсутності представника третьої особи на майно якої накладено арешт, адвоката та прокурора за клопотанням якого накладено арешт.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України, під час розгляду клопотання фіксування судового процесу за допомогою технічних засобів не здійснювалось.

Дослідивши клопотання про скасування арешту майна та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Згідно п. 19 ч. 1 ст. 7 КПК України, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відноситься, диспозитивність.

Як визначено у ч. 1 та ч. 2 ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 та ч. 3 ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Так, оскільки представник третьої особи на майно якої накладено арешт, адвокат ОСОБА_3 про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, проте в судове засідання не з`явився, отже, дане клопотання не підтримує, правові підстави для розгляду клопотання про скасування арешту майна по суті відсутні.

За таких обставин, клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ТОВ "ТОРВЕЛ", про скасування арешту майна слід залишити без розгляду.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 7, 22, 26, 107, 174 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ТОВ "ТОРВЕЛ", про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 02.05.2019 року у справі № 757/21146/19-к в межах кримінального провадження № 0003241 від 10.10.2017 рок-у, - залишити без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1