Єдиний унікальний номер справи 194/5/20
Провадження № 1-кп/185/1/20
У Х В А Л А
про призначення судового розгляду

16 січня 2020 року Колегія Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

секретаря судових засідань ОСОБА_4 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000404 від 09 серпня 2016 року, за обвинуваченням:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Тернівки Дніпропетровської області, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 152, ч. 3 ст. 15, ч. 2 ст. 152, 348 КК України,

за участю:

прокурора ОСОБА_6 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

законного представника обвинуваченого ОСОБА_7 ,

захисників обвинуваченого - адвокатів ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ,

потерпілих ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 ,

представника потерпілої ОСОБА_10 - ОСОБА_13 ,

В С Т А Н О В И Л А:

Прокурор просить призначити судовий розгляд по кримінальному провадженню за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 152, ч. 3 ст. 15, ч. 2 ст. 152, 348 КК України, вважаючи, що дотримані всі вимоги, передбачені ст. 291 КПК України.

Заперечень від учасників судового розгляду проти призначення обвинувального акту до судового розгляду не надійшло.

Заслухавши думку учасників процесу щодо можливості призначення судового розгляду, провівши підготовчі дії, колегія суддів приходить до наступних висновків.

Згідно ч. 2 ст. 316 КПК України судовий розгляд має бути призначено не пізніше десяти днів після постановлення ухвали про його призначення і перешкоди для призначення судового розгляду по даній справі відсутні.

Колегія суддів вважає необхідним здійснювати судовий розгляд вказаного кримінального провадження у закритому судовому засіданні.

Обвинувальний акт складено у відповідності до ст. 291 КПК України. Згідно п. 5 ч. 2 ст. 291 КПК України в обвинувальному акті викладені фактичні обставини кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими.

Від прокурора надійшло клопотання про обрання ОСОБА_14 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Обвинувачений ОСОБА_5 , законний представник обвинуваченого ОСОБА_7 та його захисники адвокати ОСОБА_8 та ОСОБА_9 заперечували щодо обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Потерпілі ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 вважали необхідним обрати обвинуваченому запобіжний захід - тримання під вартою.

Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_8 заявив клопотання про обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, посилаючись на те, що останній проходить лікування в психіатричній лікарні та потребує лікування, про що є довідка лікаря. Просить зобов`язати прокурора направити клопотання про застосування примусових заходів медичного характеру.

Обвинувачений ОСОБА_5 , законний представник обвинуваченого ОСОБА_7 та захисник обвинуваченого ОСОБА_9 підтримали клопотання захисника ОСОБА_8 .

Потерпілі ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 заперечували проти обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Потерпіла ОСОБА_11 вважає, що вказаний запобіжний захід не зможе забезпечити ризики вчинення обвинуваченим нових злочинів.

З`ясувавши думку сторін кримінального провадження, колегія суддів приходить до наступного висновку.

Згідно ч. 3 ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Статтею 176 КПК України передбачений перелік запобіжних заходів, одним з яких є й такий запобіжний захід, як тримання під вартою.

Згідно зі ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, інших учасників цього ж кримінального провадження;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Окрім того, статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про запобіжний захід, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України, необхідно враховувати в тому числі й вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим, вік та стан здоров`я обвинуваченого, міцність його соціальних зв`язків, наявність постійного місця роботи, навчання, його репутацію, майновий стан, наявність судимостей, дотримання раніше застосованих запобіжних заходів та інше.

ОСОБА_5 є особою, яка обвинувачується у вчиненні умисних кримінальних правопорушень, які відповідно до ст. 12 КК України є тяжким та особливо тяжкими злочинами, покарання за вчинення яких, у разі доведеності вини обвинуваченого, передбачено у вигляді довічного позбавлення волі. Він є пенсіонером, одружений, має постійне місце проживання. На думку колегії суддів, ОСОБА_5 під тяжкістю встановленого покарання, може переховуватись від суду. Прокурор зазначив, що ОСОБА_5 переховувався від працівників поліції. Він може вчинити інше кримінальне правопорушення, що виправдовує тримання обвинуваченого під вартою.

Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, але практика Європейського суду з прав людини, свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.

З урахуванням вищевказаного, суд зазначає, що тяжкість злочину не є єдиною підставою продовження строку тримання під вартою. На даний час відсутні належні та допустимі докази, які б свідчили про те, що встановлені судом ризики при обранні та продовженні запобіжного заходу на даний час втратили свою актуальність, а особа обвинуваченого перестала бути суспільно небезпечною.

Доводи захисників, що наявність ризиків не доведено намір обвинуваченого ухилятися від кримінальної відповідальності, колегія суддів вважає, що ці обставини в даному випадку не можуть бути беззаперечними стримуючими факторами подальшої належної процесуальної поведінки обвинуваченого.

Матеріали провадження не містять інших переконливих даних про застереження, які б унеможливлювали перебування обвинуваченого під вартою, та стороною захисту в судовому засіданні не доведені.

Посилання захисника на те, що обвинувачений перебуває на лікуванні у психіатричній лікарні та потребує лікування, колегія суддів не приймає до уваги, оскільки суду не надано доказів щодо необхідності лікування останнього у психіатричній лікарні.

Прокурором надано відповідь Комунального підприємства «Дніпропетровська клінічна психіатрична лікарня» Дніпропетровської обласної ради» за вих. № 3853 від 10 жовтня 2019 року, згідно якої ОСОБА_5 проведення слідчих дій або участь у судових засіданнях не рекомендовано тільки терміном на 1,5-2 місяці. На даний час вказаний строк сплинув.

Тому, на думку колегії суддів, оскільки в цей час існують ризики, передбачені п.п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України, обрання обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою в повній мірі відповідатиме меті, з якою застосовується цей вид запобіжного заходу, в тому числі зважаючи на суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи та не суперечить практиці ЄСПЛ і вимогам Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, зокрема, позиціям, викладеним в рішеннях ЄСПЛ у справах «Летельє проти Франції», «Лабіта проти Італії».

Суд вважає, що на даній стадії судового провадження, встановлені ризики на цей час продовжують існувати, є реальними, що виправдовує тримання обвинуваченого ОСОБА_5 під вартою і застосування саме такого запобіжного заходу у цьому випадку буде виправданим з точки зору наявності відповідного суспільного інтересу, а отже не суперечитиме вимогам ст.5 Конвенції та практиці ЄСПЛ.

Враховуючи викладене, існування ризиків доведених прокурором, а також оцінюючи сукупність обставин, застосування більш м`яких запобіжних заходів є неможливим, а ОСОБА_5 слід обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Згідно з ч. 4 ст. 183 КПК України розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, не визначався, оскільки ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні злочину із застосуванням насильства.

Запобіжний захід ОСОБА_5 у у вигляді поміщення до психіатричного закладу в умовах, що виключають його небезпечну поведінку, з посиленим наглядом, колегія суддів вважає необхідним скасувати у зв`язку із відсутністю на даний час законних підстав його застосування.

Колегія суддів приходить до висновку, що у задоволенні клопотання захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_8 про обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту слід відмовити.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 194, 196-197, 291, 369, 372, 314-316 КПК України, колегія суддів -

ПОСТАНОВИЛА:

Призначити судовий розгляд кримінального провадження на підставі обвинувального акта за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 152, ч. 3 ст. 15, ч. 2 ст. 152, ст. 348 КК України, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000404 від 09 серпня 2016 року, на 22 січня 2020 року о 13.00 год. в приміщенні Павлоградського міськрайонного суду.

Судовий розгляд кримінального провадження проводити колегіально у закритому судовому засіданні з викликом прокурора, потерпілих, законного представника потерпілої, захисників обвинуваченого та доставкою обвинуваченого.

Клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - задовольнити.

Обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до 15 березня 2020 року.

Запобіжний захід ОСОБА_5 у вигляді поміщення до психіатричного закладу в умовах, що виключають його небезпечну поведінку, з посиленим наглядом - скасувати.

У задоволенні клопотання захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_8 про обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відмовити.

На ухвалу суду в частині обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може бути подано апеляційну скаргу протягом семи днів з дня її проголошення до Дніпровського апеляційного суду через Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області.

Головуючий суддя: ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3