Справа №:755/2037/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"13" квітня 2020 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі судових засідань ОСОБА_2 ,
провівши відкрите судове засідання в залі судових засідань Дніпровського районного суду м. Києва за обвинувальним актом у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000165 від 09 січня 2020 року, за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Одеса, громадянина України, з професійно-технічною освітою, не працюючого, не одруженого, без реєстрації на території України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше неодноразово судимого, останній раз у 2012 році вироком Дарницького районного суду м. Києва за ч. 3 ст. 185 КК України на 4 роки позбавлення волі, звільненого з місця відбування покарання 18 січня 2016 року по відбуттю строку покарання; в Дарницькому районному суді м. Києва знаходиться обвинувальний акт за ч. 3 ст. 185 КК України, - у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України,
за участю учасників кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_4 ,

захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_5

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Дніпровського районного суду м. Києва знаходиться обвинувальний акт у кримінальному провадженні за № 0000165 від 09 січня 2020 за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 185 КК України.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 05 березня 2020 року обвинуваченому ОСОБА_3 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 05 травня 2020 року (включно).

Відповідно до вимог ст.331 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання під вартою обвинуваченого до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Крім того, до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Прокурор вважала за доцільне продовжити обвинуваченому ОСОБА_3 строк тримання під вартою, посилаючись на існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які продовжують існувати, можливість обвинуваченого впливати на потерпілу, свідків по справі, продовжувати злочинну діяльність, переховуватись від суду.

Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_5 категорично заперечував щодо продовження обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Заявив клопотання про зміну запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_3 у виді тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт, або зменшення суми застави.

Обвинувачений ОСОБА_3 заявив клопотання про зміну йому запобіжного заходу у виді тримання під вартою на домашній арешт, зазначивши, що у нього немає підстав та наміру переховуватись від суду, впливати на потерпілу та свідків, скоювати інші кримінальні правопорушення, просив врахувати те, що він хворіє на гепатит С, та наявність цивільної дружини та неповнолітньої дитини, що підтверджує міцні соціальні зв`язки.
Обговоривши у судовому засіданні питання доцільності продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_3 , оскільки судове провадження виходячи з встановленого судом обсягу дослідження доказів по справі неможливо закінчити до його спливу, вислухавши думку учасників судового провадження, обговоривши клопотання захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_5 та обвинуваченого ОСОБА_3 , суд приходить до наступного.

Так, ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, за яке передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк до шести років, особу обвинуваченого, який раніше неодноразово судимий, вчинив це кримінальне правопорушення перебуваючи на запобіжному заході у виді застави, обраного ухвалою Дарницького районного суду м. Києва, офіційно не працює, немає реєстрації та постійного заробітку, не одружений, тому суд приходить до висновку про наявність ризиків, передбачених положеннями ст.177 КПК України, а тому з метою запобігти спробам обвинуваченого ОСОБА_3 ухилитись від суду, продовжити злочинну діяльність, а також з метою забезпечення виконання процесуальних рішень, суд вважає за доцільне продовжити обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів з моменту продовження запобіжного заходу, з визначенням застави в розмірі 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, який забезпечить належну процесуальну поведінку обвинуваченого ОСОБА_3 та виконання ним, покладених процесуальних обов`язків.
Судом не встановлено підстав для зміни обвинуваченому запобіжного заходу.
Однак, суд, враховуючи вимоги ст. 183 КПК України, вважає за необхідне визначити обвинуваченому заставу у розмірі, який буде достатній для забезпечення виконання ним процесуальних обов`язків, з урахуванням вимог ст. 182 КПК України, а саме 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить суму 105 100 гривень та покласти обов`язки, передбачені ч.5 ст. 194 КПК України.
На підставі наведеного та, керуючись вимогами ст.ст. 182, 183, 331, 369-372, 376 КПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити адвокату обвинуваченого ОСОБА_5 в задоволенні його клопотання про зміну запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_3 у виді тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт, або зменшення суми застави.

Відмовити обвинуваченому ОСОБА_3 в задоволенні його клопотання про зміну йому запобіжного заходу у виді тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт.

Продовжити ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк, що не перевищує два місяці, тобто до 11 червня 2020 року (включно).
Одночасно визначити розмір застави у розмірі 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 105 100 (сто п`ять тисяч сто) гривень, яка може бути внесена як самим обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок ТУ ДСАУ в м. Києві: Отримувач: ТУ ДСАУ в м. Києві, , МФО 820172, Банк: Державна казначейська служба України м. Київ, р/р: № UA1012089 та надати документ, що це підтверджує, до Дніпровського районного суду міста Києва та Київської місцевої прокуратури № 4.
Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.
У разі внесення застави покласти на обвинуваченого обов`язки, передбачені ст.194 КПК України, а саме:
- прибувати на першу вимогу до суду;
- не відлучатися за межі м.Києва без дозволу суду;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон;
Визначити строк дії покладених на обвинуваченого обов`язків до 11 червня 2020 року включно.
Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок ТУ ДСА України в м. Києві коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.
Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово прокурора та головуючого суддю Дніпровського районного суду м. Києва.
У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.
У разі невиконання обвинуваченим покладених на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
Ухвала суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду, через Дніпровський районний суд м. Києва, протягом 7 діб з моменту оголошення.

Суддя ОСОБА_1