УХВАЛА
іменем України
24 березня 2020 року

м. Київ
справа № 695/2564/16-к

провадження № 51-1451впс20
Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати
Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши в судовому засіданні подання голови Черкаського апеляційного суду про направлення матеріалів кримінального провадження (справа № 695/2564/16-к) з апеляційною скаргою прокурора на вирок Соснівського районного суду м. Черкас від 26 грудня 2019 року щодо ОСОБА_4 , з одного суду апеляційної інстанції до іншого,

встановив:
До Верховного Суду в порядку ст. 34 КПК надійшло подання голови Черкаського апеляційного суду про направлення кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 187, ч. 2

ст. 289 КК, з апеляційною скаргою прокурора на вирок Соснівського районного суду м. Черкас від 26 грудня 2019 року з Черкаського апеляційного суду до іншого суду апеляційної інстанції.

Подання мотивовано тим, що у Черкаському апеляційному суді неможливо провести повторний автоматизований розподіл указаних матеріалів провадження через відсутність необхідної кількості суддів судової палати з розгляду кримінальних справ, оскільки двоє з чотирьох суддів кримінальної палати Черкаського апеляційного суду в цьому кримінальному провадженні були відведені згідно з ухвалами Черкаського апеляційного суду від 28 січня та 11 березня 2020 року (судді ОСОБА_5 та ОСОБА_6 ). У зв`язку з цим голова апеляційного суду просить Верховний Суд вирішити питання про направлення матеріалів кримінального провадження за обвинуваченням

ОСОБА_4 до іншого суду апеляційної інстанції.
Учасникам судового провадження було повідомлено про час та місце розгляду подання, проте в судове засідання вони не з`явилися, що не перешкоджає його розгляду. Клопотань про відкладення розгляду подання не надійшло.
До початку розгляду подання від законного представника ОСОБА_7 надійшло клопотання, в якому він просить передати зазначені матеріали кримінального провадження до Кропивницького апеляційного суду, оскільки, на його думку,

в цьому суді учасники кримінального провадження зможуть найбільш ефективно реалізувати свої права на участь у судовому засіданні.
Заслухавши доповідь судді, перевіривши наведені доводи, дослідивши матеріали кримінального провадження, Верховний Суд дійшов висновку, що подання апеляційного суду та клопотання законного представника підлягають задоволенню на таких підставах.
Згідно з вимогами ч. 3 ст. 34 КПК питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого

не пізніше п`яти днів із дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК кримінальне провадження може бути передано на розгляд до іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду.
Частиною 1 ст. 76 КПК визначено, що суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участь у цьому ж провадженні в судах першої, апеляційної та касаційної інстанцій.
Так, згідно з даними, що містяться у провадженні та у поданні, в судовій палаті у кримінальних справах Черкаського апеляційного суду працюють чотири судді,

а саме судді ОСОБА_6 , ОСОБА_5 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 .
З матеріалів провадження убачається, що до Черкаського апеляційного суду надійшли матеріали кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_4

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 187, ч. 2 ст. 289 КК,

з апеляційною скаргою прокурора на вирок Соснівського районного суду

м. Черкас від 26 грудня 2019 року.
Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20 січня 2020 року для розгляду апеляційної скарги прокурора визначено суддю -доповідача ОСОБА_5 , членів колегії ОСОБА_8 та ОСОБА_9 .
До початку розгляду кримінального провадження по суті апеляційної скарги суддя ОСОБА_5 заявив самовідвід з тих мотивів, що він у цьому кримінальному провадженні переглядав вирок Драбівського районного суду Черкаської області від 10 червня 2016 року щодо інших осіб.
Черкаський апеляційний суд ухвалою від 28 січня 2020 року задовольнив заявлений суддею ОСОБА_5 самовідвід, а матеріали кримінального провадження щодо ОСОБА_4 передав на повторний автоматизований розподіл для визначення нового судді доповідача.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28 січня 2020 року для розгляду апеляційної скарги прокурора було визначено суддю-доповідача ОСОБА_6 , членів колегії ОСОБА_8 та ОСОБА_9 .
До початку розгляду кримінального провадження по суті апеляційної скарги суддя ОСОБА_6 заявив самовідвід з тих мотивів, що він у цьому кримінальному провадженні брав участь у досудовому розслідуванні під час апеляційного перегляду ухвали слідчого судді Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 22 серпня 2013 року, якою підозрюваному ОСОБА_10 було продовжено запобіжний захід у виді домашнього арешту.
Черкаський апеляційний суд ухвалою від 11 березня 2020 року задовольнив заявлений суддею ОСОБА_6 самовідвід, а матеріали кримінального провадження щодо ОСОБА_4 передав на повторний автоматизований розподіл для визначення нового судді доповідача.

Відповідно до протоколу щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11 березня 2020 року призначення не відбулось, оскільки

не вистачає потрібної кількості суддів для розподілу справи.
Згідно зі звітом про неможливість розподілу справи між суддями з чотирьох суддів судової палати у кримінальних справах судді ОСОБА_8 та ОСОБА_9 вже визначені для розгляду цього кримінального провадження, а судді ОСОБА_5 та ОСОБА_6 виключені з авторозподілу з вищевикладених підстав.
Вказане унеможливлює виконання вимог ч. 4 ст. 31 КПК, відповідно до якої кримінальне провадження в апеляційному порядку здійснюється колегіально судом у складі не менше трьох суддів.
Крім того, як зазначено у поданні, згідно з пп. 1.3 п. 1 розділу ІІІ Засад використання АСДС Черкаського апеляційного суду, затверджених рішенням зборів суддів Черкаського апеляційного суду від 30 липня 2019 року зі змінами та доповненнями, внесеними рішенням зборів суддів Черкаського апеляційного суду від 5 серпня

2019 року, кримінальні провадження (справи), в яких неможливо сформувати склад колегії суддів із числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ, на підставі звіту про неможливість автоматизованого розподілу судової справи між суддями, роздрукованого уповноваженою особою апарату суду, відповідальною за здійснення автоматизованого розподілу судових справ, підлягають направленню за поданням суду до Верховного Суду для вирішення питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого.
Враховуючи викладене, Верховний Суд дійшов висновку, що подання голови Черкаського апеляційного суду та клопотання законного представника ОСОБА_7 підлягають задоволенню, а кримінальне провадження за обвинуваченням

ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 187,

ч. 2 ст. 289 КК, з апеляційною скаргою прокурора на вирок районного суду направленню на розгляд до Кропивницького апеляційного суду як найбільш територіально наближеного.
Керуючись ст. 34 КПК, Верховний Суд
постановив:
Подання голови Черкаського апеляційного суду та клопотання законного представника ОСОБА_7 задовольнити.
Кримінальне провадження (справа № 695/2564/16-к) з апеляційною скаргою прокурора на вирок Соснівського районного суду м. Черкас від 26 грудня 2019 року щодо ОСОБА_4 направити для розгляду до Кропивницького апеляційного суду.
Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення й оскарженню не підлягає.
Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3