Справа № 146/1683/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" березня 2020 р. Томашпільський районний суд Вінницької області

в складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000256 від 31 липня 2018 року по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст. 122 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Томашпільського районного суду Вінницької області перебуває кримінальне провадження № 0000256 від 31 липня 2018 року по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 122 КК України.
Прокурор ОСОБА_3 звернулася до суду з клопотанням про проведення додаткової комісійної судово-медичної експертизи, яке мотивовано тим, що в ході судового слідства по даному кримінальному провадженні юуло оглянуто відео слідчого експеременту з потерпілим ОСОБА_6 в ході якого він повідомив, що ОСОБА_4 наносилися неодноразові тілесні ушкодження, після одного з ударів нанесених ОСОБА_4 ногою по лівій руці, він відразу відчув біль у руці. Свідки у кимінальному провадженні ОСОБА_7 та ОСОБА_8 вказували, що ОСОБА_6 падав насідниці. Крім того, судом було оглянуто висновок комісійної судово-медичної експертизи № 40-к, де зокрема в п. 1 підсумків вказано, що внутрішньосуглобний перелом лівих ліктьової та променевої кісток за механізмом утворення міг виникнути внаслідок падіння на випрямлену ліву руку, розігнуту в променево-зап`ястковому суглобі. Враховуючи, що висновок комісійної судово-медичної експертизи суперечить іншим матеріалам справи, що викликає сумнів у правильності визначення механізму нанесення тілесних ушкоджень потерпілому ОСОБА_6 , що впливає на визначення кваліфікації дій ОСОБА_4 . В зв`язку з чим просить призначити додаткову комісійну судово-медичну експертизу. На вирішення експертизи просить поставити наступні питання: який механізм отримання ОСОБА_6 тілесних ушкоджень середньої тяжкості, а саме внутрішньосуглобового перелому дистального епфіфіза лівої променевої кістки з незначним зміщенням перелому уламків та відриву шиловидного відростка лівої ліктьової кістки; чи можливе отримання ОСОБА_6 тілесних ушкоджень, а саме внутрішньосуглобового перелому дистального епфіфіза лівої променевої кістки з незначним зміщенням перелому уламків та відриву шиловидного відростка лівої ліктьової кістки від удару нанесеного ОСОБА_4 ногою по його руці, враховуючи його покази як потерпілого.
В судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_5 заперечили проти задоволення клопотання про призначення додаткової комісійної судово-медичної експертизи, оскільки мотиви клопотання суперечать прохальній частині.
Вислухавши думку учасників судового процесу, дослідивши матеріали кримінального провадження, суд дійшов наступного висновку.
Згідно ч.1 ст.242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, за дорученням слідчого судді чи суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження або, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.
Відповідно до ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам. Суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо: 1) суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності; 2) під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою статті 509 цього Кодексу; 3) існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності. До ухвали суду про доручення проведення експертизи у випадках, передбачених частиною першою цієї статті, включаються питання, поставлені перед експертом учасниками судового провадження, судом. Суд має право не включати до ухвали питання, поставлені учасниками судового провадження, якщо відповіді на них не стосуються кримінального провадження або не мають значення для судового розгляду, обґрунтувавши таке рішення в ухвалі. Після постановлення судом ухвали про доручення проведення експертизи судовий розгляд продовжується, крім випадків, якщо таке продовження неможливе до отримання висновку експерта.

Згідно п.1.2.13. Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень (затверджено Наказ Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5) додатковою є експертиза, якщо для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріли (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи. Повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз).

Так, прокурор ОСОБА_3 просить суд призначити додаткову комісійну судово-медичну експертизу, проте з мотивів клопотання вбачається, що йде мова про повторну експертизу, тому в зв`язку з такою суперечністю у задоволенні клопотання слід відмовити.
На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 110, 242, 243, 369-372 КПК України, суд,-
УХВАЛИВ:
В задоволенні клопотання прокурора ОСОБА_3 про призначення додаткової комісійної судово-медичної експертизи відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1

Повний текст ухвали виготовлено 17 березня 2020 року