Справа № 521/2416/20
Номер провадження:1-кп/521/851/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 лютого 2020 року м. Одеса
Малиновський районний суд м. Одеси у складі:
головуючий суддя ОСОБА_1
при секретарі ОСОБА_2
за участю прокурора ОСОБА_3
обвинуваченого - ОСОБА_4
захисника ОСОБА_5
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні кримінальне провадження зареєстроване в ЄРДР за №0001565 за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні злочину, передбаченого ст. 156 ч. 2 КК України,-

В С Т А Н О В И В:
До Малиновського районного суду міста Одеси на розгляд надійшло кримінальне провадження зареєстроване в ЄРДР за №0001565 21.11.2019 року за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні злочину, передбаченого ст. 156 ч. 2 КК України,-
Ухвалою суду від 17 лютого 2020 року призначено підготовче судове засідання з розгляду кримінального провадження зареєстроване в ЄРДР за №0001565 21.11.2019 року за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні злочину, передбаченого ст. 156 ч. 2 КК України.
В підготовчому судовому засіданні прокурор звернувся до суду з клопотанням про обрання строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 та просив його задовольнити, посилаючись на наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України та посилаючись на обставини, які на його думку свідчать про їх наявність.
Сторона захисту просила обрати запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі, обрати ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Вислухавши думку сторін, суд вважає, що клопотання сторони захисту задоволенню не підлягає, клопотання обвинувачення щодо обрання строку тримання під вартою необхідно задовольнити з наступних підстав.
У рішенні ЄСПЛ «Нечипорук і Йонкало проти України» Суд нагадує, що питання про те, чи є тривалість тримання під вартою розумною, не можна вирішувати абстрактно. Наявність підстав для залишення обвинуваченого під вартою слід оцінювати в кожній справі з урахуванням її особливостей. Продовжуване тримання під вартою може бути виправданим заходом у тій чи іншій справі лише за наявності чітких ознак того, що цього вимагає справжній інтерес суспільства, який, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважає інтереси забезпечення права на свободу. Подальше існування обґрунтованої підозри у вчиненні затриманою особою злочину є обов`язковою і неодмінною умовою належності її продовжуваного тримання під вартою. Але зі спливом певного часу така підозра перестає сама по собі бути виправданням для позбавлення особи свободи і судові органи повинні вмотивувати свої рішення про продовження тримання її під вартою іншими підставами. Крім того, такі підстави мають бути чітко зазначені національними судами і аргументи «за» і «проти» звільнення з-під варти не повинні бути «загальними й абстрактними».
Так, в провадженні судді Малиновського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 перебуває кримінальне провадження у відношенні ОСОБА_4 , тому суд вважає за необхідне зазначити, що на даний час існують ризики, що обвинувачений може вчинити інше кримінальне правопорушення або переховуватися від суду.
Вказані обставини, на думку суду, не є «загальними й абстрактними».
Таким чином, суд вбачає наявність чітких ознак того, що подальше перебування ОСОБА_4 під вартою вимагає справжній інтерес суспільства, який, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважає інтереси забезпечення права на свободу.
Метою продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 є: запобігання спробам переховуватись від суду або вчинити інше кримінальне правопорушення.
Підставою продовження запобіжного заходу є наявність обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст. 156 КК України, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може переховуватись від суду або вчинити інше кримінальне правопорушення.
Щодо обрання альтернативного запобіжного заходу, то відповідно до ч.3 ст. 5 Конвенції звільнення особи може бути обумовлене гарантіями з`явитися на судове засідання, проте сторона захисту не надала таких гарантій.
Також, при вирішенні питання про обрання терміну дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд також враховує і інші обставини, передбачені ст. 178 КПК України, а саме: вік та стан здоров`я відсутність відомостей щодо неможливості перебування під вартою.
Вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченого, суд враховує вимоги ст.ст. 5, 6 «Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод» та положень, встановлених у рішеннях Європейського суду з прав людини щодо необхідності дотримання розумних строків тримання особи під вартою.
Все вищевикладене, в сукупності, свідчить, щодо доцільності обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому, тому обмеження його конституційних прав в даному випадку, є виправданим і таким, що відповідає практиці ЄСПЛ.

Обставин, передбачених ч.2 ст. 183 КПК України, які є перешкодою для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому, судом не встановлено.
Враховуючи положення ч.3 ст. 183 КПК України, суд вважає за необхідне визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України з урахуванням ч.4 ст. 182 КПК України.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 314 КПК України, суд,-

У Х В А Л И В:
У задоволенні клопотання захисника про обрання обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відмовити.
Обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у відношенні ОСОБА_4 ; ІНФОРМАЦІЯ_1 на 60 днів, який обчислюється з моменту ухвалення рішення, тобто з 19.02.2020 року та припиняє свою дію 18.04.2020 року, включно.
Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_4 обов`язків, передбачених КПК України у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 168160 (сто шістдесят вісім тисяч сто шістдесят) гривень на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.
Обвинувачений ОСОБА_4 або інша фізична чи юридична особа (заставодавець) має право у будь-який момент внести заставу. Обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави.
За умови внесення застави на обвинуваченого ОСОБА_4 відповідно до ст. 194 КПК України будуть покладені обов`язки:
-прибувати за кожною вимогою до суду;
-не відлучатись з місця реєстрації без дозволу суду;
-повідомляти суд про зміну свого місця проживання та роботи;
-утримуватися від спілкування з потерпілою ОСОБА_6 , законним представником потерпілої, а також зі свідками, зазначеними у реєстрі матеріалів досудового розслідування;
-не відвідувати і не наближатись на відстань, ближче 300 м до місця проживання, навчання, потерпілої ОСОБА_6 ..
Наслідком невиконання зазначених обов`язків є звернення застави в дохід держави і обрання до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Ухвала суду щодо запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена протягом 7 днів до Одеського апеляційного суду через суд першої інстанції.
Подання апеляційної скарги на ухвалу суду зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Суддя ОСОБА_1