Справа № 379/1709/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
26.12.2019 року м.Тараща

Слідчий суддя Таращанського районного суду Київської області ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
слідчого СВ Таращанського ВП ГУ НП в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
розглянувши клопотання слідчого СВ Таращанського ВП ГУ НП в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Богуслав Київської області, громадянина України, не працюючого, не одруженого, з професійно-технічною освітою, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , не депутата, перебуваючого на обліку в Управлінні соціального захисту населення відповідно до Закону України «Про статус та соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи» категорії 4, на утриманні неповнолітніх дітей не має, не військовозобов`язаного, не маючого судимості, підозрюваного у вчинені злочинів, передбачених ч. 1 ст. 162, ч. 3 ст. 185 КК України, -
ВСТАНОВИВ:
До Таращанського районного суду Київської області надійшло клопотання слідчого СВ Таращанського ВП ГУ НП в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Таращанського відділу Кагарлицької місцевої прокуратури юристом 1 класу ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 , підозрюваного у вчинені злочинів, передбачених ч. 1 ст. 162, ч. 3 ст. 185 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 21.12.2019 приблизно 10 години 00 хвилин, ОСОБА_5 прийшов до житлового будинку АДРЕСА_2 , який згідно відомостей з реєстру прав власності на нерухоме майно належить ОСОБА_6 , та в якому останній заборонив ОСОБА_5 проживати з 03.10.2019. В порушення вимог ст. 30 Конституції України, яка гарантує право кожного громадянина на недоторканість житла чи іншого володіння особи, діючи умисно, ОСОБА_5 вирішив незаконно проникнути всередину житлового будинку ОСОБА_6 .
Крім того, досудовим розслідуванням встановлено, що 23.12.2019 приблизно о 10 год. 00 хв. ОСОБА_5 перебував за місцем свого тимчасового проживання за адресою: АДРЕСА_2 . В цей час у нього виник умисел вчинити крадіжку майна ОСОБА_7 , садиба якої розташована за адресою АДРЕСА_2 для того, щоб його продати, а кошти обернути на свою користь.
З метою реалізації свого злочинного умислу, направленого на таємне заволодіння чужим майном, ОСОБА_7 одразу ж, діючи умисно, керуючись корисливим мотивом, з метою незаконного збагачення за рахунок чужого майна, впевнившись, що у подвір`ї відсутній господар та будь-які інші особи, які б могли бачити його злочинні дії, прийшов до садиби ОСОБА_7 , що розташована за адресою: АДРЕСА_2 , та через хвіртку, яка була відчинена, пройшов у подвір`я.
В подальшому, продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, ОСОБА_5 підійшов до одного з вікон будинку та рукою розбив скло. Після цього ОСОБА_5 проник в середину будинку, де в одній з кімнат виявив телевізор «Samsung» чорного кольору, телевізійний тюнер «Т-2» чорного кольору, блок електричного живлення чорного кольору та алюмінієві карнизи у кількості 6 штук, які він таємно викрав. В подальшому ОСОБА_5 вищевказаний телевізор «Samsung» чорного кольору продав наглядно знайомій особі, а коштами розпорядився на власний розсуд, а телевізійний тюнер «Т-2» чорного кольору, блок електричного живлення чорного кольору та алюмінієві карнизи у кількості 6 штук переніс до садиби за адресою АДРЕСА_2 , розпорядившись таким чином викраденим майном ОСОБА_7 на власний розсуд.
Відповідно до висновку експерта, за результатами проведення товарознавчої експертизи, ринкова вартість телевізора марки «Samsung» чорного кольору станом на 23.12.2019 могла становити 3500 грн. 00 коп. (три тисячі п`ятсот грн. 00 коп.), ринкова вартість телевізійного тюнера «Т-2» та блоку електричного живлення станом на 23.12.2019 могла становити 291 грн. 90 коп. (двісті дев`ятсот одна грн. 90 коп.), ринкова вартість алюмінієвих карнизів у кількості 6 штук станом на 23.12.2019 могла становити 325 грн. 68 коп. (триста двадцять пять грн. 68 коп.)
Своїми діями ОСОБА_5 завдав ОСОБА_7 майнової шкоди на загальну суму 4117,58 (чотири тисячі сімнадцять грн. 58 коп.).
24.12.2019 підозрюваному ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочинів, передбачених ч. 1 ст. 162, ч. 3 ст. 185 КК України.
В судовому засіданні слідчий ОСОБА_4 клопотання підтримав та просить суд його задовольнити.
ОСОБА_5 в судовому засіданні зазначив, що дійсно вчинив злочини в яких підозрюється, щиро кається, співпрацює на даний час із слідством. Просить застосувати до нього запобіжний захід у виді домашнього арешту.
Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав та просив суд його задовольнити.
Відповідно до частин 1, 2 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчинені особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст. 177 КПК України.
Відповідно до п.4 ч.2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Згідно ч. 1ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Відповідно до статті 178 КПК України при вирішені питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя, суд, зобов`язаний оцінити, в тому числі вагомість доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, наявність в нього родини, утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця проживання чи навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого, його майновий стан; наявність судимостей; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувались до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір завданої підозрюваним, обвинуваченим майнової шкоди.
Відповідно до наданих суду матеріалів вбачається, що ОСОБА_5 не має постійного місця проживання, не має міцних соціальних зв`язків ( відсутня сім`я, діти ), проживає за рахунок випадкових та тимчасових заробітків, вживає спиртні напої, негативно характеризується за місцем проживання, може впливати на потерпілого в справі.
Згідно з практикою Європейського суду з прав людини та роз`яснень Пленуму ВСУ (Постанова №4 від 25.04.2003р. «Про практику застосування судами запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та продовження строків тримання під вартою на стадіях дізнання та досудового слідства»), тримання під вартою направлено на полегшення здійснення правосуддя та забезпечення громадського порядку та обирається як запобіжний захід при наявності підстав вважати, що інші (більш м`які) запобіжні заходи, можуть не забезпечити виконання підозрюваним (обвинуваченим) обов`язків та його належної поведінки.
Слідчий суддя вважає, що існують ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, на які вказує у своєму клопотанні слідчий, що полягають у необхідності запобігання спробам підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому ж кримінальному провадженні, а також вчиняти інші кримінальні правопорушення.
При цьому суд враховує, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, його вік, стан здоров`я, відсутність міцних соціальних зв`язків.
Вищевказані обставини в своїй сукупності свідчать про негативну репутацію ОСОБА_5 .
Оцінюючи докази та обставини на які посилаються слідчий та прокурор у клопотанні, слідчий суддя дійшов висновку, що застосування більш м`якого запобіжного заходу буде недостатнім для запобігання ризикам, які зазначені в клопотанні та наведені у судовому засіданні, відтак клопотання підлягає задоволенню.
Відповідно до вимог ч.3 ст.183 КПК України суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених названим Кодексом. Застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків; розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Для того, щоб розмір застави можна було вважати таким, що здатен забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного слідчий суддя з урахуванням положень ст. ст. 177, 178 КПК України, повинен раціонально співставити його з доведеними у справі ризиками, даними про особу підозрюваного, тяжкістю злочину у вчиненні якого він підозрюється. При цьому, необхідно мати на увазі, що розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб у особи, щодо якої застосовано заставу, не виникло бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.
Таким чином, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, визначаючи розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом, виходить з вимог ч. 5 ст. 182 КПК України, і вважає, що розмір застави, враховуючи його майновий та сімейний стан, відсутність постійного місця роботи, враховуючи обставини вчинення кримінального правопорушення в якому підозрюється, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, та який є помірним для нього, передбачений цим Кодексом, - становить 21 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Відповідно до ч.7 ст.182 КПК України підозрюваний або заставодавець мають право в будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. У разі внесення застави на ОСОБА_5 , відповідно до ч.5 ст.194 КПК України, слід покласти обов`язки: - прибувати до слідчого, прокурора або суду на їх першу вимогу; - не відлучаться із населеного пункту, в якому він фактично проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; - повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання; - здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти, якщо їх декілька) для виїзду за кордон, інші документи, що надають право на виїзд із України та в`їзд в Україну.
Керуючись статтями 177, 178, 182-185, 193-197, 202, 206, 211, 372 КПК України, слідчий суддя, -
УХВАЛИВ:
Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Богуслав Київської області, громадянина України, не працюючого, не одруженого, з професійно-технічною освітою, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , не депутата, перебуваючого на обліку в Управлінні соціального захисту населення відповідно до Закону України «Про статус та соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи» категорії 4, на утриманні неповнолітніх дітей не маючого, не маючого судимості, підозрюваного у вчинені злочинів, передбачених ч. 1 ст. 162, ч. 3 ст. 185 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Київському слідчому ізоляторі № 13 строком на 60 днів, тобто до 24.02.2020 року( включно)
Визначити заставу, достатню для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , покладених на нього обов`язків передбачених цим Кодексом, - в розмірі 21 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 40 341 грн.
Роз`яснити, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підозрюваний або заставодавець мають право в будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
У разі внесення застави у вказаному розмірі покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Богуслав Київської області, громадянина України, не працюючого, не одруженого, з професійно-технічною освітою, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , не депутата, перебуваючого на обліку в Управлінні соціального захисту населення відповідно до Закону України «Про статус та соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи» категорії 4, на утриманні неповнолітніх дітей не маючого, не маючого судимості, підозрюваного у вчинені злочинів, передбачених ч. 1 ст. 162, ч. 3 ст. 185 КК України, наступні обов`язки: - прибувати до слідчого, прокурора або суду на їх першу вимогу; - не відлучаться із населеного пункту, в якому він фактично проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; - повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання; - здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти, якщо їх декілька) для виїзду за кордон, інші документи, що надають право на виїзд із України та в`їзд в Україну.
Роз`яснити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що в разі невиконання вище перерахованих обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Ухвала щодо застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення копії ухвали.

Слідчий суддя:ОСОБА_1