Провадження № 1-кс/127/5989/20
У Х В А Л А
Іменем України
25 червня 2020 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області
в складі: слідчого судді ОСОБА_1 ,
секретар судового засідання: ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вінниці в залі суду скаргу адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ОСОБА_4 ,на бездіяльність уповноважених осіб ГУНП у Вінницькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення злочину до Єдиного реєстру досудових розслідувань по заяві адвоката ОСОБА_3 в інетерсах ОСОБА_4 від 06.05.2019, -

В С Т А Н О В И В:

23.06.2020 адвокат ОСОБА_3 , яа діє в інтересах ОСОБА_4 , звернулась до суду зі скаргою, в якій просила визнати бездіяльність посадових осіб ГУНП у Вінницькій області, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 358, 366 КК України, зобов`язати службових осіб ГУНП у Вінницькій області внести відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявою - повідомленням адвоката ОСОБА_5 , в інетерсах ОСОБА_4 , від 06 травня 2020 року та зобов`язати службових осіб ГУНП у Вінницькій області через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Скарга мотивована тим, що 06 травня 2019 року адвокат ОСОБА_5 , в інтересах ОСОБА_4 , звернулася до Головного управління Національної поліції у Вінницькій області із заявою про вчинення невстановленими особами кримінального правопорушення, передбаченого ст. 358, 366 КК України, однак вищевказана заява була проігнорована, жодних дій, спрямованих на внесення наданих нею відомостей до ЄРДР не вчинялося, натомість листом Вінницького ВП ГУНП у Вінницькій області від 17.06.2020 заявника повідомлено, що заява була перенаправлена до Святошинського управління поліції ГУНП у м. Київ.
На підставі викладеного, вважаючи невнесення відомостей до ЄРДР по заяві адвоката ОСОБА_5 порушенням вимог чинного законодавства, адвокат звернувся до суду з даною скаргою.
У судове засідання адвокат ОСОБА_5 не з`явилась, однак 25.06.2020 звернулась до суду із заявою про розгляд скарги у її відсутність, у якій зазначила, що вимоги скарги підтримує та просить задовольнити.

Представник ГУНП у Вінницькій області в судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся завчасно та належним чином.

Відповідно до частини третьої статті 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

З огляду на наведене суд дійшов висновку, що в даному випадку, відсутність представника відділу поліції не є перешкодою для розгляду скарги.

Відповідно до частини четвертої статті 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Враховуючи те, що учасники процесуальної дії не з`явились в судове засідання, слідчий суддя вважає за можливим розглянути дану справу без застосування технічних засобів фіксування.
Дослідивши матеріали скарги, суд дійшов висновку про наявність підстав для її чаткового задоволення, з огляду на таке.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора, а саме бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення. Правом на оскарження наділені, зокрема, заявник та потерпілий, чи їх представник.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, 06 травня 2020 року адвокат ОСОБА_5 , в інтересах ОСОБА_4 , звернулася до Головного управління Національної поліції у Вінницькій області із заявою-повідомленням про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 358, 366 КК України.

Вказана заява мотивована тим, що наказ Міністерства інфраструктури України від 18.11.2019 №8-Ос "Про керівника Одеської філії державного підприємства "Адміністрація морських портів України", яким припинено повноваження ОСОБА_4 , останнім не підписувався та не отримувався, а підпис, який на ньому стоїть не належить ОСОБА_4 .

Таким чином, на думку заявника, невстановленими особами та в невстановлений час вчинено кримінального правопорушення, передбачене ст. 358, 366 КК України.

Вказана заява від 06.05.2020 отримана ГУНП у Вінницькій області та перенаправленна да Святошинського управління поліції ГУНП у м. Києві для розгляду та прийняття рішення по суті, що підтверджується листом від 03.06.2020 №М-1273/200/01-2020.

Таким чином, судом встановлено, що заява адвоката ОСОБА_5 , в інетерсах ОСОБА_4 , від 06.05.2020 про вчинення кримінального правопорушення надійшла до ГУНП у Вінницькій області, однак відомості про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені не були.

Визначаючись щодо обґрунтованості скарги суд виходить з того, що статтею 2 КПК України визначені завдання кримінального судочинства, одним з яких є захист особи, суспільства від кримінальних правопорушень.

Реалізація вказаного завдання здійснюється шляхом забезпечення кожному громадянину права на звернення до уповноважених органів з заявою про вчинене кримінальне правопорушення.

Зазначене право породжує відповідний обов`язок органів прокуратури, досудового розслідування своєчасно відреагувати на такі звернення у передбачений законом спосіб, тобто відповідно до встановленої процесуальним законом процедури.

В силу частини першої статті 9 КПК України на керівника органу досудового розслідування покладений обов`язок неухильно додержуватись вимог Кримінального процесуального кодексу.

Відповідно до частини першої статті 214 КПК України прокурор, слідчий у строк, що не перевищує 24 годин після подання заяви про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування.

Частиною сьомою статті 214 КПК України передбачено, що якщо відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені прокурором, він зобов`язаний невідкладно, але не пізніше наступного дня, з дотриманням правил підслідності передати наявні у нього матеріали до органу досудового розслідування та доручити проведення досудового розслідування.

Згідно з положеннями частини другої зазначеної статті досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР.

Частиною першою статті 25 КПК України передбачено, що прокурор, слідчий зобов`язані в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила.

Відповідно до частини четвертої статті 214 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.
З огляду на вищевикладене суд дійшов висновку, що уповноваженою особою ГУНП у Вінницькій області, не виконано вимоги частини першої статті 214 КПК України, щодо внесення відомостей до ЄРДР за заявою - повідомленням адвоката ОСОБА_5 .
Як уже зазначалося, відповідно до частини першої статті 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.

Вищий Спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ в своєму інформаційному листі № 1640/0/4-12 від 09 листопада 2012 р. "Про деякі питання порядку оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування" роз`яснив, що відповідно до вимог ч. 1 ст. 214 КПК бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, означає невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР впродовж 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, і саме в цьому контексті слід оцінювати доводи заявників в разі оскарження бездіяльності слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР. Отже, якщо відомості до ЄРДР в порушення ст. 214 КПК внесені не були, то в заявника є право на оскарження такої бездіяльності до суду в порядку ст. 303 КПК. У разі ж оскарження бездіяльності прокурора чи слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення (відповідно до ч. 1 п. 1ст. 303 КПК) суть розгляду справ даної категорії полягає у встановленні, чи дотримувався прокурор чи слідчий процедури, визначеної ч. 1 ст. 214 КПК щодо 24-годинного терміну внесення відомостей до ЄРДР. Слідчий суддя при розгляді скарги не повинен встановлювати обставини, зокрема чи містить заява, повідомлення про кримінальне правопорушення склад злочину або досліджувати докази про наявність в діяннях особи складу кримінального правопорушення.

Кожен, чиї права та свободи, викладені у «Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод», порушуються, має право на ефективний засіб правового захисту у відповідному національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинено особами, що діяли як офіційні особи (Рекомендація Rec (2004) 6 Комітету Міністрів Державам-членам СЕ, прийнята Комітетом Міністрів 12.05.2004 року).

Стаття 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує існування у внутрішньому праві засобів, які надають можливість скористатися правами і свободами, закріпленими в Конвенції, незалежно від того, як вони подані в національній правовій системі. Це положення вимагає, щоб відповідний внутрішній орган вивчив зміст скарги, яка базується на Конвенції, та забезпечив необхідне виправлення порушеного права, що визначено у рішенні ЄСПЛ «Chahal v. the UK», n. 145.

Крім того, у рішенні ЄСПЛ від 13.12.2012 року «SouzaRibeiro v. France» визначено, що особлива увага має приділятися забезпеченню оперативності вирішення питань, порушених при зверненні до засобу юридичного захисту, оскільки не виключено те, що надмірна тривалість такої процедури може позначитися на адекватності такого засобу.

Наразі жодних матеріалів кримінального провадження чи доказів того, що свідчать про факт внесення відомостей до ЄРДР за заявою-повідомленням адвката ОСОБА_5 від 06.05.2020 до суду не надходило, а відтак слідчий суддя вважає, що невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР є порушенням процесуальних прав заявника.

Частиною першою та другою статті 307 КПК України передбачено, що за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора постановляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу. Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: скасування рішення слідчого чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.
Враховуючи наведене, суд вважає необхідним зобов`язати уповноважену особу ГУНП у Вінницькій області внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою-повідомленням адвката ОСОБА_5 , в інтересах ОСОБА_4 , від 06.05.2020 про вчинення кримінального правопорушення та надати заявнику витяг з ЄРДР.

Вимога ж скарги щодо визнання бездіяльності посадових осіб ГУНП у Вінницькій області, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення, задоволенню не підлягає, оскільки вчинення таких дій не передбачено частиною другою статті 307 КПК України.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 2, 9, 25, 214, 303, 306, 307, 309, 372 КПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Скаргу задовольнити частково.
Зобов`язати уповноважену особу Головного управління Національної поліції у Вінницькій області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про вчинення кримінального правопорушення за заявою-повідомленням адвоката ОСОБА_3 , в інетерсах ОСОБА_4 , від 06 травня 2020 року та надати заявнику, у встановленому законом порядку, витяг з Єдиного державного реєстру досудових розслідувань.
В решті вимог скарги відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: