Справа № 308/4445/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
18 червня 2020 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі головуючого судді - ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , підозрюваного ОСОБА_3 та його захисника ОСОБА_4 , перекладача ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву підозрюваного ОСОБА_3 про відвід слідчому судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_6 , у розгляді клопотання слідчого в ОВС 1 відділення слідчого відділу Управління СБ України в Закарпатській області старшого лейтенанта юстиції ОСОБА_7 , у кримінальному провадженні №0000212, за підозрою громадянина Греції ОСОБА_3 , у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 3 ст. 201-1 КК України, про застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу тримання під вартою-
В С Т А Н О В И В:
На розгляді у слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області перебуває клопотання слідчого в ОВС 1 відділення слідчого відділу Управління СБ України в Закарпатській області старшого лейтенанта юстиції ОСОБА_7 , у кримінальному провадженні №0000212, за підозрою громадянина Греції ОСОБА_3 , у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 3 ст. 201-1 КК України, про застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу тримання під вартою.
Під час розгляду вказаного клопотання в судовому засіданні, підозрюваним ОСОБА_3 заявлено відвід слідчому судді ОСОБА_6 .
Відвід мотивовано тим, що слідчий суддя ОСОБА_6 під час судового засідання звернувся із запитанням до дружини на якій мові вони спілкуються в побуті, потім звернувся до підозрюваного на російській мові у підвищеному тоні із твердженням про те, що останній добре його розуміє, чим саме намагався довести безпідставність заявленого клопотання про залучення перекладача з української на грецьку мову, тиснув на підозрюваного та стверджував що він нібито не виконав зобов`язання в частині забезпечення участі перекладача під час судового розгляду, але брав на себе таке зобов`язання. Хоча як підозрюваний зазначає, що у відповідності до кримінального процесуального законодавства така вимога покладається виключно на слідчого суддю, прокурора, слідчого. Крім того, слідчий суддя зобов`язав саме прокурора забезпечити участь перекладача у суді.
Таким чином, за твердженням підозрюваного, на його думку слідчий суддя вступив із ним в особистий конфлікт. У заяві про відвід слідчому судді ОСОБА_3 зазначає, що різкі, на його думку висловлювання та жорстку манеру поведінки до нього, вказує на упередженість слідчого судді, та у нього виникла обґрунтована підозра про те, що під час виконання своїх суддівських обов`язків слідчий суддя не виявляє належної об`єктивності, що зруйнували у нього враження про неупередженість слідчого судді. Внаслідок чого він переконаний, що слідчий суддя не здатний неупереджено виконувати свої обов`язки у зв`язку з конкретною справою.
Крім того, підозрюваний вважає, що на рішення слідчого судді можуть впливати зовнішні чинники, зацікавленість у результатах розгляду справи, оскільки у порушення вимог ч. 1 ст. 193 КПК України він залучив до участі у розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу слідчого, що є не припустимим. На думку підозрюваного така дія слідчого судді порушила принцип верховенства права, оскільки прагнення до реалізації цього принципу залежить від того, наскільки компетентно й неупереджено судді застосовують закон.
Так, підозрюваний з огляду на викладене, посилаючись на п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК (який передбачає, що «слідчий суддя, не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумніву його неупередженості»), просить задовольнити заяву про відвід слідчого судді Ужгородського міськрайонного Закарпатської області ОСОБА_6 .
Підозрюваний у судовому засіданні заяву про відвід слідчого судді підтримав, просив задоволити.
Захисники підозрюваного підтримав подану підозрюваним заяву про відвід слідчого судді. Крім того, зазначив, що не погоджуюється з діями слідчого судді щодо неузгодження із іншим захисником підозрюваного дати та часу проведення судового засідання по розгляду клопотання слідчого під час досудового розслідування у кримінальному провадженні та вказує на наявність на його думку процесуальних порушень при розгляді самого клопотання.
Інші учасники судового розгляду, належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилися.

Відповідно до ст.28 КПК України під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені КПК України строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.

Відкладення судового засідання з розгляду заяви про відвід судді, через неявку учасників судового розгляду, належним чином повідомлених про дату і місце розгляду справи, не забезпечить дотримання розумних строків розгляду справи та вимог ст.ст.28, 306 КПК України.

Заслухавши учасників судового засідання, дослідивши заяву про відвід, матеріали справи за клопотанням слідчого про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд приходить до наступного висновку.
В судовому засіданні встановлено, що в провадженні слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_6 перебуває клопотання слідчого в ОВС 1 відділення слідчого відділу Управління СБ України в Закарпатській області старшого лейтенанта юстиції ОСОБА_7 , у кримінальному провадженні №0000212, за підозрою громадянина Греції ОСОБА_3 , у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 3 ст. 201-1 КК України, про застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу тримання під вартою.
Відповідно до ч.4 ст. 80 КПК України заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду, а відповідно до ч.5 цієї статті відвід повинен бути вмотивованим.
Згідно з ч.1 ст.26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України.
В силу ч.1 ст.75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.
Обставини, що виключають участь слідчого судді, судді або присяжного в кримінальному провадженні викладені у ст.75 Кримінального процесуального Кодексу України і їх перелік є вичерпним.
Системний аналіз положень ст.ст.75, 80 КПК України дає можливість дійти висновку про те, що заява про відвід має містити вказівку на підстави, що зумовлюють його наявність та особа, яка його заявила, повинна викласти відомі їй обставини, з якими вона пов`язує необхідність усунення слідчого судді, судді від участі у судовому провадженні.

При тлумаченні змісту поняття «підстави, які викликають сумніви у неупередженості суду» необхідно дотримуватися балансу між виправданою необхідністю застосування широкого тлумачення цієї категорії та недопустимістю зловживання наявністю такого права.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, наявність безсторонності (неупередженості) має визначатися, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (рішення у справі «Мироненко і Мартенко проти України», п.66, 67).

Згідно заяви ОСОБА_3 відвід слідчому судді мотивований наявністю суб`єктивного критерію, який обґрунтовується наявністю обставин, які на його думку, викликають сумнів у неупередженості судді.

Разом з тим, заявлена підозрюваним ОСОБА_8 , заява про відвід не містить належних та підтверджених даних, які б свідчили про наявність підстав для відводу, що передбачені зазначеними нормами КПК України. Подана заява фактично зводиться до того, що слідчий суддя нібито не хотів залучати до участі у розгляді клопотання перекладача. При цьому, перекладача було залучено до участі у справі, ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 15.06.2020 р.
Крім того, приписами частини 8 статті 135 КПК України передбачено, що особа має отримати повістку про виклик або бути повідомленою про нього іншим шляхом не пізніше ніж за три дні до дня, коли вона зобовязана прибути за викликом. У випадку встановлення цим Кодексом строків здійснення процесуальних дій, які не дозволяють здійснити виклик у зазначений строк, особа має отримати повістку про виклик або бути повідомленою про нього іншим шляхом якнайшвидше, але в будь-якому разі з наданням їй необхідного часу для підготовки та прибуття за викликом.
Відповідно до пункту 18 частини 3 статті 3 КПК України слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, та у випадку, передбаченому статтею 247 цього Кодексу, - голова чи за його визначенням інший суддя Апеляційного суду Автономної Республіки Крим, апеляційного суду області, міст Києва та Севастополя. Слідчий суддя (слідчі судді) у суді першої інстанції обирається зборами суддів зі складу суддів цього суду.
Крім того суд наголошує на тому, що чинне процесуальне законодавство не передбачає обов`язку суду щодо узгодження дат чергових судових засідань. Попри надані Рішенням Ради суддів України, Ради прокурорів України та Ради адвокатів України від 21.08.2018 року рекомендації щодо узгодження дат судових засідань, вирішення такого питання належить до виключної компетенції суду.
Таким чином визначаючи наступну дату чергового засідання, у кожному конкретному випадку суд, виходячи з конкретних обставин провадження у справі, наданих учасниками справи відомостей, пояснень та доказів, враховуючи процесуальну поведінку таких учасників, та навантаження судді, інші заплановані ним засідання, приймає рішення на підставі закону та внутрішнього переконання.
При цьому, виходячи з засад змагальності та диспозитивності кримінального судочинства, що поширюються як на кримінальне провадження в цілому, так і на вирішення конкретних питань, зокрема щодо обґрунтування та доведення поважності причин неможливості прибуття в судове засідання.
Судовим розглядом не встановлено і заявником не наведено аргументованих обставин, які викликали б сумніви в неупередженості судді і унеможливлювали б винесення ним об`єктивного рішення у справі. Доказів, наявності будь-яких обставин, які б викликали сумніви в неупередженості судді ОСОБА_9 , відповідно, про наявність підстав для його відводу з мотивів, зазначених в заяві про відвід, судом не встановлено.
Відповідно дост.17 Закону України від 23 лютого 2006 року №3477-ІV "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.
В рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Хаушильд проти Данії» зазначається, що ЄСПЛ потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки.
У справі «Фей проти Австрії» ЄСПЛ вказав, що неупередженість судді полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості.
Частиною 1ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
Згідно з п. 10 постанови Пленуму Верховного Суду України №8від 13червня 2007року «Про незалежність судової влади» процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом.
Наявність у осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні, заперечень, сумнівів щодо правильності та відповідності процесуальних дій судді протягом розгляду та судових рішень чинному законодавству України не можуть бути підставою згідно з ст.ст.75,76 КПК України для відводу судді, всі ці заперечення можуть бути викладені цими особами в апеляційній скарзі у разі незгоди з прийнятим судовим рішенням.
Наведені у заяві про відвід факти не є обставинами, які в розумінні ст.75 КПК України виключають участь судді в кримінальному провадженні.
Не є підставами для відводу судді заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними та допустимими доказами. Доводи, викладені у заяві про відвід щодо можливого необ`єктивного розгляду справи суддею є тільки припущеннями заявника, інші доводи жодним належним та допустимим доказом не підтверджені.
Враховуючи, що обставин, за наявності яких слідчий суддя підлягав би безумовному відводу, при розгляді заяви не встановлено і заявником недоведена наявність обставин, які б викликали сумніви в неупередженості слідчого судді, а аналіз доводів заяви про відвід слідчого судді ОСОБА_6 свідчить про те, що дана заява ґрунтується на суб`єктивних переконаннях захисника підозрюваного та не містить підстав для відводу, така заява задоволенню не підлягає.
Керуючись ст. ст. 75, 80, 81 КПК України, суд, -
ПОСТАНОВИВ:
У задоволенні заяви підозрюваного ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_6 у розгляді клопотання слідчого в ОВС 1 відділення слідчого відділу Управління СБ України в Закарпатській області старшого лейтенанта юстиції ОСОБА_7 , у кримінальному провадженні №0000212, за підозрою громадянина Греції ОСОБА_3 , у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 3 ст. 201-1 КК України, про застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу тримання під вартою відмовити.
Ухвала остаточна і окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського
міськрайонного суду ОСОБА_1