Справа № 991/251/20
Провадження1-кс/991/251/20
30 січня 2020 року м.Київ
Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , особи, яка подала скаргу - адвоката ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши скаргу адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_5 на постанову прокурора п`ятого відділу процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_4 від 16.12.2019 про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій,
До Вищого антикорупційного суду надійшла скарга адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_5 на постанову прокурора п`ятого відділу процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_4 від 16.12.2019 про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій.
27.12.2019 засобами поштового зв`язку адвокатом було отримано постанову від 16.12.2019 про відмову у задоволенні клопотання, яку прокурор мотивував тим, що під час експертного дослідження було використано дві моделі оцінки земельної ділянки. За результатами застосування першої моделі ймовірна ціна земельної ділянки була визначена в розмірі 92 132 585, 02 грн. За результатами застосування другої моделі ймовірну ціну земельної ділянки було визначено в розмірі 62 798 692, 87 грн. Проте перевірити другий результат не виявилося можливим, з наведених у висновку причин. Експертами наголошено, що така вартість земельної ділянки може лише слугувати показником найближчого цінового рівня продажу в умовах розвитку песимістичних настроїв на ринку нерухомості.
Судовими експертами, за твердженням прокурора, наведено вичерпні доводи щодо визначеної ціни ділянки у розмірі 92 132 585, 02 грн та неможливості її обрахування на підставі другої моделі.
Вважаючи зазначену постанову прокурора незаконною та невмотивованою адвокат ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Вищого антикорупційного суду з проханням скасувати постанову прокурора ОСОБА_4 від 16.12.2019 та зобов`язати прокурора п`ятого відділу процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_4 допитати судових експертів Київського науково-дослідного інституту Міністерства юстиції України ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 .
В судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 підтримав скаргу. Пояснення надав аналогічні тим, що викладені у ній. Додатково зазначив, що допитати експертів мають намір з приводу того, чи виїжджали експерти на місце розташування ділянки, звідки отримані фактичні дані, що були взяті в основу проведення експертизи і який результат був отриманий. Також зазначив, що експертами порушено методику проведення експертизи, не враховано і не досліджено фактори і характеристики родючості землі, що вплинули на оцінку землі. Просив задовольнити у повному обсязі подану скаргу.
Прокурор ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечував проти задоволення скарги. Зауважив, що питання, які ніби піднімає сторона захисту описані в дослідній частині експертизи. Всі доводи сторони захисту фактично зводяться не до допиту експертів з питань методики її проведення, а з незгодою із висновками експертизи та недопустимістю цього доказу. Зазначає, що за цих обставин не потрібно допитувати експертів, а захист володіє низкою процесуальних засобів, які ними можуть бути використані під час досудового розслідування.
Дослідивши скаргу адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_5 та доводи, якими вона обґрунтовується, заслухавши пояснення сторін у судовому засіданні, слідчий суддя керується наступним.
Частиною 1 ст. 303 КПК України передбачено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування. Зокрема, п. 7 ч. 1 ст. 303 КПК України передбачено можливість оскарження у досудовому провадженні рішення слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій.
Слідчим суддею встановлено, що постановою прокурора п`ятого відділу процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_4 від 16.12.2019 було відмовлено в задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_5 від 11.12.2019 про проведення слідчих (розшукових) дій з підстав зазначених раніше.
Даючи оцінку обґрунтованості та законності оскаржуваної постанови суд керується загальними засадами кримінального провадження та відповідними положеннями Кримінального процесуального кодексу, які визначають загальні вимоги до проведення слідчих (розшукових) дій, містять перелік фундаментальних прав підозрюваного та обвинуваченого та визначають способи участі сторін кримінального провадження в отриманні роз`яснення чи доповнення висновку експерта.
За приписами ст. 7, 9, 20, 22, 23, 26 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться законність, забезпечення права на захист, змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості, безпосередність дослідження показань, речей і документів, диспозитивність тощо.
Статтею 42 КПК України, визначено права, які мають підозрюваний та обвинувачений. Частиною 5 зазначеної статті закріплено, що підозрюваний, обвинувачений мають також інші процесуальні права, передбачені КПК України.
Частиною 7 ст. 101 КПК України, встановлено, що кожна сторона має право звернутися до суду з клопотанням про виклик експерта для допиту під час судового розгляду для роз`яснення чи доповнення його висновку. Кореспондуючою нормою до зазначеної статті є ч. 5 ст. 69 КПК України, яка встановлює обов`язок експерта прибути до суду і дати відповіді на запитання під час допиту.
Відповідно до ч. 4 ст. 95 КПК України, суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них.
Таким чином, виходячи зі змісту вищезазначених положень КПК України, сторони кримінального провадження можуть клопотати про допит експерта лише в суді, а не на досудовому розслідуванні. Право брати участь у допиті експерта сторона захисту може реалізувати в судовому засіданні, і таке положення є практичною реалізацією принципу безпосередності.
Крім того, суд звертає увагу, що захисник фактично ставить під сумнів результати експертизи і посилається на порушення методики проведення експертизи та отриманих результатів, не зміг конкретизувати з приводу чого мають бути допитані експерти, що не було висвітлено ними у експертизі.
Враховуючи наведене слідчий суддя дійшов висновку, що постанова прокурора п`ятого відділу процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_4 від 16.12.2019 про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, є обґрунтованою і цією постановою права підозрюваного не порушені, а отже підстав для задоволення скарги не вбачається.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.220, 303 - 307, 309, 395 КПК України, слідчий суддя
У задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_5 на постанову прокурора п`ятого відділу процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_4 від 16.12.2019 про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1