Справа № 357/626/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 лютого 2020 року Слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора Білоцерківської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_3 , старшого слідчого Білоцерківського ВП ГУ НП в Київській області ОСОБА_4 , адвоката ОСОБА_5 , який представляє інтереси державного підпримства «Дослідне господарство «Озерна», адвоката ОСОБА_6 , яка представляє інтереси Озерянської сільської ради Білоцерківського району Київської області розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань № 5 в приміщенні Білоцерківського міськрайонного суду Київської області клопотання адвоката ОСОБА_6 , що діє в інтересах Озерянської сільської ради Білоцерківського району Київської області про скасування арешту майна, слідчий суддя, -

У С Т А Н О В И В :

19 лютого 2020 року до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області надійшло клопотання адвоката ОСОБА_6 , що діє в інтересах Озерянської сільської ради Білоцерківського району Київської області про скасування арешту майна накладеного ухвалою слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 28 січня 2020 року на земельні ділянки, власником яких є Озерянської сільської ради Білоцерківського району Київської області, а саме:
-земельну ділянку із кадастровим номером :06:002:0011 (площею 229,2027 га);
-земельну ділянку із кадастровим номером :09:010:0002 (площею 236,4848 га);
-земельну ділянку із кадастровим номером :10:005:0008 (площею 714,6820 га)..
В обґрунтування клопотання заявник зазначає, що арешт майна було накладено необґрунтовано, у відсутності власника, без наведення підстав, передбачених ст.173 КПК України, що жодній особі, у т.ч. Озерянській
сільській раді Білоцерківського району Київської області, вказані земельні ділянки належать Озерянській сільській раді Білоцерківського району Київської області на підставі наказі ГУ Дергеокадастру в Київській області від 21.11.2019 року, накладенням арешту порушується право власника мирно володіти, користуватися та розпоряджатися належним йому майном, в подальшій дії заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна немає необхідності, а тому накладений арешт на земельні ділянки, належні Озерянській сільській раді Білоцерківського району Київської області підлягає скасуванню.
В судовому засіданні адвокат ОСОБА_6 , яка представляє інтереси Озерянської сільської ради Білоцерківського району Київської області в обґрунтування клопотання додатково пояснила, що є судові рішення, якими арешт майна з земельних ділянок знято. До того ж земельні ділянки належать Озерянській сільській раді Білоцерківського району Київської області на підставі наказі ГУ Дергеокадастру в Київській області від 21.11.2019 року.
Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні підтримав доводи адвоката ОСОБА_6 , яка представляє інтереси Озерянської сільської ради Білоцерківського району Київської області та не заперечував проти скасування арешту з земельних ділянок. Вважає, що Озерянська сільська рада Білоцерківського району Київської області є набувачем земельних ділянок згідно наказу ГУ Дергеокадастру в Київській області від 21.11.2019 року.
Слідчий ОСОБА_4 в судовому засіданні клопотання не підтримав, просив відмовити в його задоволенні, оскільки воно є не обгрунтованим та безпідставним. На даний час слідство у кримінальному провадженні триває. Просив відмовити в його задоволенні.
Авокат ОСОБА_5 , який представляє інтереси державного підпримства «Дослідне господарство «Озерна» в судовому засіданні клопотання не підтримав, просив відмовити в його задоволенні, оскільки воно є не обгрунтованим та безпідставним. На даний час слідство у кримінальному провадженні триває. Зазначив, що Озерянська сільська рада Білоцерківського району Київської області у відповідності до вимог ст. 125 ЗК України не є власником земельних ділянок та не є суб`єктом у відповідності до вимог ст. 174 КПК України, який має право звернутись до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту. Просив відмовити в його задоволенні.
Дослідивши клопотання адвоката ОСОБА_6 , що діє в інтересах Озерянської сільської ради Білоцерківського району Київської області, заслухавши пояснення сторін, дослідивши надані сторонами матеріали, дослідивши матеріали кримінального провадження № 0000132 від 12.01.2020 року, за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 197-1 КК України, слідчий суддя приходить донаступного.
Відповідно до статті 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Громадяни для задоволення своїх потреб можуть користуватися об`єктами права державної та комунальної власності відповідно до закону. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним. Примусове відчуження об`єктів права приватної власності може бути застосоване лише як виняток з мотивів суспільної необхідності, на підставі і в порядку, встановлених законом, та за умови попереднього і повного відшкодування їх вартості. Примусове відчуження таких об`єктів з наступним повним відшкодуванням їх вартості допускається лише в умовах воєнного чи надзвичайного стану. Конфіскація майна може бути застосована виключно за рішенням суду у випадках, обсязі та порядку, встановлених законом. Використання власності не може завдавати шкоди правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію і природні якості землі.
Відповідно до частини першої статті 1 КПК України порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України.
Завданням кримінального судочинства є охорона прав та законних інтересів фізичних і юридичних осіб, які беруть у ньому участь, а також швидке і повне розкриття злочинів, викриття винних та забезпечення правильного застосування закону з тим, щоб кожний, хто вчинив злочин, був притягнутий до відповідальності і жоден невинний не був покараний (стаття 2 КПК України).
Одним з видів заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України).
Застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням (ч. 3 ст. 132 КПК України).
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. При цьому, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (ч. 3 ст. 170 КПК України).
Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
У разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб (ч. 4 ст. 173 КПК України).
Відповідно до ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні обєкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були обєктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Таким чином вищевикладене спростовує доводи заявника в частині того, що в судовому засіданні під час накладення арешту на майно не було доведено наявності правових підстав для накладення арешту майна.
За нормами ч. 1 ст. 174 КПК України, арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Слідчим суддею встановлено, що ухвалою слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 28.01.2020 у кримінальному провадженні № 0000132, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 12.01.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 197-1 КК України, накладено арешт на майно майно, із забороною органам, які здійснюють державну реєстрацію прав, вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо даних земельних ділянок, в межах кримінального провадження № 0000132 від 12.01.2020, а саме:

-земельну ділянку із кадастровим номером :06:002:0011 (площею 229,2027 га);

-земельну ділянку із кадастровим номером :09:010:0002 (площею 236,4848 га);

-земельну ділянку із кадастровим номером :10:005:0008 (площею 714,6820 га).

. В ухвалі про арешт майна слідчий суддя посилався на те, що зазначений зазначені земельні ділянки є речовим доказом в розумінні ст. 98КПК України, оскільки є об`єктом вчинення кримінального правопорушення, може зберігати на собі його сліди або містити інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження та є обґрунтована підозра вважати, що вчинено кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 197-1 КК України.
Наведені обставини в їх сукупності, з урахуванням наявності кримінального провадження та судового спору, який на даний час розглядається Верховним судом у зв`язку з подачею касаційної скарги ДП «ДГ Озерна», в яких накладено арешт на спірні земельні ділянки, як на предмет злочинного посягання, зняття арешту з наведених земельних ділянок на даний час не можливе.
Згідно ст.174 КПК України арешт майна під час досудового розслідування може бути скасовано повністю або частково рішенням слідчого судді, якщо власник майна доведе, що у подальшому застосуванні арешту майна відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Адвокат адвокат ОСОБА_6 , що діє в інтересах Озерянської сільської ради Білоцерківського району Київської області не довела у судовому засіданні, що у подальшому застосуванні арешту майна відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано. При цьому адвокат на підтвердження своїх доводів надала копію наказу ГУ Дергеокадастру в Київській області від 21.11.2019 року та акт прийому передачі спірних земельних ділянок Озерянській сільській раді Білоцерківського району Київської області, які є об`єктом посягання та речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000132, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 12.01.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 197-1 КК України.
Крім того, як вбачається витягів з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно щодо належності земельних ділянок Озерянській сільській раді Білоцерківського району Київської області не встановлено.
Відповідно до вимог ст. 125 Зк України право власності на земельну ділянку, а також право постійного користування та право оренди земельної ділянки виникають з моменту державної реєстрації цих прав.
Відповідно до інформацій з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 20.02.2020 земельні ділянка із кадастровими номерами :06:002:0011, :09:010:0002 та :10:005:0008 із цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва мають державну форму власності та перебувають у розпорядженні Головного управління Держгеокадастру у Київській області .

Частиною 1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Тобто, арешт майна має бути скасованим повністю або частково, якщо:
- відпали підстави його застосування;
- арешт було накладено необґрунтовано.
Будь яких додаткових даних чи доводів, які б свідчили, що на даний час необхідність в арешті майна відпала або, що арешт накладено необгрунтовано в клопотанні не наведено та в судовому засіданні не надано. Досудове розслідування триває. Документів на підтвердження набуття права власності слідчому судді представником Озерянської сільської ради Білоцерківського району Київської області не надано.
Виходячи з наведеного, дана норма пов`язує право слідчого судді на скасування арешту майна, накладеного за відсутності підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника, законного представника, іншого власника чи володільця майна, із можливістю надання особами, що не були присутніми в судовому засіданні і про права та законні інтереси яких вирішено питання судовим рішенням, доказів та матеріалів, які вказуватимуть, що арешт накладено необґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба, доведеності перед слідчим суддею їх переконливості.
Крім того, суд вважає, що застосування заходу забезпечення кримінального провадження, а саме арешт майна на земельні ділянки здійснювався відповідно до вимог КПК України.
Враховуючи вищевикладені обставини, а також те, що адвокат ОСОБА_6 , що діє в інтересах Озерянської сільської ради Білоцерківського району Київської області документально не підтвердила право власності на земельні ділянки, що в свою чергу свідчить про те, що Озерянська сільська рада Білоцерківського району Київської області не є особою, якою КПК України надано право на звернення з клопотанням про скасування арешту майна, також не надала достатні обгрунтування того, що в арешті майна відпала необхідність або арешт накладено необґрунтовано, що з урахуванням виключного переліку суб`єктів, які мають право на звернення до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна, свідчить про не доведення такою особою наявності правомочності у останньої на звернення до слідчого судді з таким клопотанням.
Згідно до вимог ч.1 ст.22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.
На підставі вищевикладеного, слідчий суддя приходить до переконання, що на даний час потреба в продовженні дії заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна не відпала, а тому в задоволенні клопотання слід відмовити у повному обсязі.
Таким чином, керуючись ст.174 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В ИВ:

В задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_6 , що діє в інтересах Озерянської сільської ради Білоцерківського району Київської області про скасування арешту майна - відмовити.
Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.
Повний текст ухвали проголошено 28 лютого 2020 року.

Слідчий суддяОСОБА_1