Справа № 635/7119/18
Провадження № 1-кп/635/67/2020
У Х В А Л А

15 січня 2020 року смт.Покотилівка

Харківський районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю прокурорів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
обвинуваченого ОСОБА_5 ,
захисника ОСОБА_6 ,
потерпілого ОСОБА_7 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у смт. Покотилівка Харківського району Харківської області кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 185, ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 185, ч. 3 ст. 185, ст. 395 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

У провадженні Харківського районного суду Харківської області перебуває кримінальна справа за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 185, ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 185, ч. 3 ст. 185, ст. 395 КК України.

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 28.11.2019 щодо обвинуваченого ОСОБА_5 продовжено дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком до 26.01.2020.
10.01.2020 потерпілим ОСОБА_7 подано цивільний позов, в якому останній просить стягнути з ОСОБА_5 матеріальну шкоду в розмірі 5626 грн., а також 2000 моральної шкоди, а загалом 7626 грн. В обґрунтування позовної заяви зазначив, що кримінальним правопорушенням, а саме крадіжкою велосипеду, йому заподіяно матеріальну та моральну шкоду.
У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 просила продовжити строк тримання обвинуваченого під вартою, посилаючись на наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, які дають підстави вважати, що обвинувачений може переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілих, вчинити інше кримінальне правопорушення. В обґрунтування необхідності продовження строків тримання під вартою посилалась на наявність обгрунтованої підозри у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 2, 3 ст. 185 КК України, тяжкість злочинів і суворість покарання, передбаченого за їх вчинення, той факт, що обвинувачений не працює, законних джерел заробітку не має, неодноразово судимий.
Прокурор ОСОБА_4 підтримала прокурора ОСОБА_3 , просила продовжити ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Захисник ОСОБА_6 у судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання, просила застосувати до обвинуваченого більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Обвинувачений у судовому засіданні підтримав свого захисника.
Потерпілий підтримав прокурорів, просив продовжити запобіжний захід ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою.
При вирішенні питання щодо продовження строку тримання під вартою суд виходить з наступного.
Вимогами п. 2 ч. 3 ст. 331 КПК України передбачено, що до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
Строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 спливає 26 січня 2020 року.
Згідно з вимогами ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватись від слідства та суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків та інших учасників судового процесу та інше.
Вимогами ст. 178 КПК України передбачені обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу, зокрема тяжкість покарання, яке загрожує відповідній особі, вік та стан здоров`я обвинуваченого, міцність соціальних зв`язків, у тому числі наявність родини та утриманців, наявність постійного місця роботи, наявність судимостей, дотримання обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувались раніше, та інші обставини.
Характер і фактичні обставини інкримінованих ОСОБА_5 злочинів свідчать про підвищену суспільну небезпеку. Санкція ч. 3 ст. 185 КК України передбачає покарання від трьох до шести років позбавлення волі.
В контексті практики Європейського суду з захисту прав людини слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Панченко проти Росії). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Бекчиєв проти Молдови).
Вирішуючи питання про продовження строків тримання під вартою, суд оцінює у сукупності всі обставини, у тому числі тяжкість інкримінованих обвинуваченому злочинів, які відповідно до ст. 12 КК України відносяться до злочинів невеликої тяжкості, середньої тяжкості та тяжких, суспільну небезпеку вказаних злочинів, той факт, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні 19 епізодів злочинної діяльності, є неодноразово судимим за корисливі злочини, у зв`язку з чим приходить до висновку про продовження існування ризику можливості вчинення обвинуваченим іншого кримінального правопорушення.
Також суд приймає до уваги, що обвинувачений, маючи на меті уникнення від кримінальної відповідальності, може незаконно впливати на потерпілих, може переховуватись від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності.
Зазначені обставини у сукупності свідчать про продовження існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, вірогідність їх настання є досить високою, що виправдовує тримання особи під вартою.
Вищевказані обставини у сукупності також свідчать про неможливість застосування до обвинуваченого ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу, у зв`язку з чим не підлягає задоволенню клопотання захисника про зміну запобіжного заходу.
Враховуючи, що судовий розгляд кримінального провадження не завершений, суд вважає за доцільне продовжити тримання обвинуваченого під вартою строком на шістдесят днів.
Щодо позовної заяви ОСОБА_7 суд зазначає наступне.
Згідно п.5 ст.128 КПК України, цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.

Позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України та іншим вимогам, встановленим законом.

Позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб, що відповідає ч.1 ст.177 ЦПК України. Всупереч вказаним вимогам позивачем не додано копію позовної заяви та копії всіх документів для відповідача.
Відповідно до ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити: найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Позивачем вказані вимоги дотримані не були, позовна не містить відомостей про відповідача, його місцезнаходження, реєстраційного номеру облікової картки платника податків.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

При таких обставинах, відповідно до ст. 185 ЦПК України, заява підлягає залишенню без руху з зазначенням недоліків заяви та наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 197, 199, 331 КПК України, ст. 185 ЦПК України суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_5 задовольнити.
Продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 днів, до 14 березня 2020 року включно.
Позовну заяву ОСОБА_7 про стягнення матеріальної та моральної шкоди - залишити без руху.

Встановити строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків - 10 днів з дня вручення копії ухвали.

Роз`яснити ОСОБА_7 , що в разі не усунення вказаних в ухвалі суду недоліків, у встановлений строк, позовна заява вважатиметься неподаною та повертається позивачу.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Харківський районний суд Харківської області протягом семи днів з дня її проголошення в частині продовження запобіжного заходу, в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.
Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Суддя ОСОБА_1