ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 644/9727/16-к Головуючий у 1 інстанції ОСОБА_1
Провадження № 11кп/818/108/20 Суддя-доповідач ОСОБА_2
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 травня 2020 року колегія суддів судової палати у кримінальних справах Харківського апеляційного суду у складі:

головуючого судді - ОСОБА_2 ,
суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
при секретарі - ОСОБА_5 ,
за участю прокурора - ОСОБА_6 ,
обвинуваченого - ОСОБА_7
захисника - ОСОБА_8 ,
представника потерпілого - ОСОБА_9

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Харкова кримінальне провадження за апеляційною скаргою прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_6 на ухвалу Орджонікідзевського районного суду м.Харкова від 11.03.2019 року про повернення прокурору обвинувального акту стосовно ОСОБА_7 ,-

В С Т А Н О В И Л А:

Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м.Харкова від 11.03.2019 року прокурору повернутийобвинувальний акт у кримінальному провадженні №0002702 від 09.08.2016 року за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.
В обґрунтування прийнятого рішення, районний суд зазначив, що обвинувальний акт, не містить опису обставин, які прокурор вважає встановленими а саме, відсутній детальний опис та конкретизація дій саме обвинуваченого ОСОБА_7 , їх послідовність, механізм, фактично не зазначений мотив та мета таких дій, є лише припущення слідчого щодо мотиву, не зазначено вид і розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням. Крім того, згідно вказаного обвинувального акту потерпілою особою є ОСОБА_10 , але після вжиття судом всіх можливих заходів щодо запрошення такої особи до суду для реалізації своїх прав, він жодного разу не з`явився в судове засідання та судом було з`ясовано, що за даними ГУДМС України в Харківській області така особа не значиться.
Також суд послався і на те, що в порушення вимог ст. 291 ч.2 п.5 КПК України в обвинувальному акті не виписаний механізм нанесення тілесних ушкоджень ОСОБА_7 та не розкритий характер інкримінованого правопорушення.

Не погодившись із зазначеним рішенням районного суду прокурор ОСОБА_6 подав на нього апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу Орджонікідзевського районного суду м.Харкова від 11.03.2019 року, та призначити новий судовий розгляд в суді першої інстанції.
В обґрунтування вимог вказує на те, що обвинувальний акт стосовно ОСОБА_7 відповідає вимогам чинного законодавства в ньому викладено фактичні обставини справи, правова кваліфікація кримінального правопорушення з посиланням на положення закону України про кримінальну відповідальність, зазначено спосіб злочинних дій та механізм спричинення тілесних ушкоджень потерпілому з розподіленням ролей та участі кожного із співучасників.
Крім того вказує, що вказівка суду про не встановлення особи потерпілого ОСОБА_10 не відповідає дійсності, оскільки ОСОБА_10 неодноразово з`являвся в судові засідання, зазначав свої анкетні дані та вказував на втрату паспорту, який він не бажає відновлювати.
Вважає, що з`ясування судом на стадії підготовчого провадження питання щодо доведеності вини обвинуваченого та відповідності викладених фактичних обставин інкримінованих обвинуваченому злочину, їх правової кваліфікації, повноти зібраних доказів, не входить до тих питань, які повинні вирішуватись під час підготовчого засідання.

Заслухавши доповідь судді; доводи прокурора, який підтримав апеляційну скаргу; думку обвинуваченого та його захисника, які покладались на розсуд суду; представника потерпілого, який заперечував проти апеляційної скарги прокурора; обговоривши доводи апеляційної скарги; колегія суддів вважає, що апеляційна скарга прокурора підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до вимог ч. 1, ч. 2 ст. 370 КПК України, судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.
Згідно з п.3 ч.3 ст.314 КПК України у підготовчому судовому засіданні, суд має право повернути обвинувальний акт прокурору, якщо він не відповідає вимогам цього Кодексу.
В статті 291 КПК України викладено вичерпні вимоги до змісту обвинувального акту, а його повернення прокурору зі стадії підготовчого провадження в суді першої інстанції допускається лише у разі порушення прокурором чи слідчим цих вимог.
Як вбачається з обвинувального акту у ньому викладені фактичні обставини кримінального правопорушення, правова кваліфікація кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність .
Фактичні обставини, встановлені під час досудового розслідування, ґрунтовно викладені в обвинувальному акті.
Так, в обвинувальному акті зазначено спосіб та наслідки кримінального правопорушення, вчиненого ОСОБА_7 , опис його злочинних дій, механізм та мету нанесення тілесних ушкоджень потерпілому.
Отже колегія суддів погоджується з апеляційними доводами прокурора щодо необґрунтованості висновків суду про невідповідність даних обвинувального акту вимогам п. 5 ч. 2 ст. 291 КПК України.

Щодо вказівки суду про неможливість встановлення особи ОСОБА_10 , колегія суддів зазначає, що з повідомлення прокурора суду надавались відповідні матеріали , які не були долучені до матеріалів провадження. Зокрема форма щодо видачі паспорту громадянина України Дзержинського РВ ГУ ДМС України в Харківській області з фото потерпілого , довідка АБ (а.с.221-225).
Посилання сторони захисту та представника потерпілого , що ОСОБА_10 заперечує , що тілесні ушкодження були спричинені йому саме ОСОБА_7 , не є підставою для повернення обвинувального акту , оскільки надати оцінку поясненням потерпілого можливо лише за результатами судового розгляду, і суд в такому разі не позбавлений можливості ухвалити виправдувальний вирок.

Таким чином суд першої інстанції безпідставно повернув обвинувальний акт прокурору, оскільки будь-яких суттєвих порушень вимог ч.2 ст. 291 КПК України при його складанні суд не навів.
Порушення судом першої інстанції вимог ст.ст.370,291 КПК України є істотним, оскільки перешкодило суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення.
Відповідно до вимог ч.1 ст.409 КПК України підставою для скасування або зміни судового рішення при розгляді справи є істотне порушення вимог кримінального процесуального закону.

Враховуючи вищенаведене, колегія суддів вважає апеляційну скаргу прокурора обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 405, 407 КПК України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_6 задовольнити.
Ухвалу Орджонікідзевського районного суду м.Харкова від 11 березня 2019 року про повернення прокурору обвинувального акту стосовно ОСОБА_7 скасувати та призначити новий розгляд кримінального провадження в суді першої інстанції.
Ухвала набирає чинності з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий

Судді