У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 квітня 2020 р. Слідчий суддя Кобеляцького районного суду Полтавської області Мороз , розглянувши матеріали клопотання про арешт майна,-

Встановив:

Слідчий СВ Кобеляцького ВП ГУПН в Полтавській області ОСОБА_1 , за погодженням прокурора Кобеляцької місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_2 , звернувся до суду з клопотанням, в рамках кримінального провадження №0000302 від 24.04.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.246 КК України, про накладення арешту на майно, а саме: на спиляну деревину клену загальним об`ємом 3,7 куб м, з метою запобігання можливості їх приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження та залиши їх на відповідальне зберігання ліснику ДП «Кременчуцьке лісове господарство Кобеляцьке лісництво» ОСОБА_3 .

Слідчий суддя, дослідивши клопотання з додатками, приходить до наступного висновку.

Частиною 2 статті 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Крім того, у клопотанні необхідно зазначати документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном та додати їх до клопотання.

Однак в клопотанні слідчим не зазначено кому належить спиляна деревина клену та не надано відповідних доказів.

Також відсутні ідентифікуючі ознаки розпиляних стовбурів дерев.

До клопотання мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Однак подані слідчим документи не є оригіналами та не є завіреними копіями.

Згідно ч.2 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

Також необхідно зазначити, що у клопотанні слідчий посилається на «вищеописаний автомобіль», який є знаряддям вчинення злочину, дрова є предметом злочину, а бензопила знаряддям вчинення злочину і, що ці об`єкти є важливими речовими доказами. Однак відомості про дане майно матеріали клопотання не містять.

Крім того, у клопотання слідчий посилається на огляд місця подіїї, що був проведений 24 квітня 2020 року, а до клопотання додано протокол проведення огляду місця події від 23.04.2020 року.

Відповідно ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

За таких обставин клопотання не може бути розглянуте і його слід повернути прокурору для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 171, 172 ч. 3 КПК України, -

Постановив:

Клопотання слідчого СВ Кобеляцького ВП ГУПН в Полтавській області ОСОБА_1 , про накладення арешту на майно, повернути прокурору та встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, який рахувати з моменту отримання копії даної ухвали.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя