печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
29 жовтня 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні клопотання прокурора другого відділу Другого управління організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням, яке здійснюється слідчими центрального апарату Державного бюро розслідувань Департаменту організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням кримінальних правопорушень, підслідних Державному бюро розслідувань, нагляду за додержанням законів його оперативними підрозділами та підтримання публічного обвинувачення у відповідних провадженнях Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 про арешт майна,-

ВСТАНОВИВ:
27.03.2019 прокурор другого відділу Другого управління організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням, яке здійснюється слідчими центрального апарату Державного бюро розслідувань Департаменту організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням кримінальних правопорушень, підслідних Державному бюро розслідувань, нагляду за додержанням законів його оперативними підрозділами та підтримання публічного обвинувачення у відповідних провадженнях Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді із клопотанням про накладення арешту на тимчасово вилучене майно у кримінальному провадженні № 0000123 від 22.01.2018.

В судове засідання прокурор не з`явився, про час та місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином. Разом з цим, через канцелярію суду було подано заяву від прокурора ОСОБА_4 про розгляд клопотання за його відсутності, вимог підтримав, просив задовольнити клопотання, окрім накладення аршту на на документи, які належать ОСОБА_5 , які орган досудового розслідування вже повернув.

Представники власника майна в судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання у відсутність прокурора та представників володільця майна, у відповідності до ст.. 172 КПК України та на підставі наданих доказів.

Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

Вивчивши клопотання, дослідивши його матеріали, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступного висновку.

З матеріалів клопотання вбачається, що управління Генеральної прокуратури України здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000123 від 22.01.2018 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених за ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 209, ч. 1 ст. 255, ч. 3 ст. 307, ч. 2 ст. 364 КК України.

У ході слідства з`ясовано, що службові особи ДФС України, які наразі встановлюються, зловживаючи службовим становищем, сприяють діяльності злочинної організації, яка полягає у вчинені дій, що спрямованих на приховання та маскування незаконного походження майна, одержаного внаслідок вчинення суспільно небезпечного протиправного діяння, що передувало легалізації (відмиванню) доходів, чи володіння ним, прав на таке майно, джерела його походження, місцезнаходження, переміщення, зміну його форми (перетворення), а так само набуття, володіння та використання іншого майна, одержаного внаслідок вчинення суспільно небезпечного протиправного діяння, що передувало легалізації (відмиванню) доходів, за наступних обставин.

Так, невстановлені службові особи ДФС України, зловживаючи службовим становищем, з метою отримання неправомірної вигоди, сприяли низці громадян іноземних країн в отриманні паспортів громадян України за підробленими документами.

У подальшому перебуваючи на території України вказані особи організували та здійснюють координацію роботи розгалуженої мережі інтернет- магазинів та чат-ботів в месенджері «телеграм» з продажу наркотичних засобів на території РФ, з подальшою легалізацією на території України доходів, отриманих злочинних шляхом, через механізм криптовалют та електронних платіжних систем (BTC, WEX, LTC, Payeer, QIWI тощо). Зокрема невстановлені особи, використовуючи отриманні на підставі підроблених документів паспорти громадян України, вчиняють правочини щодо купівлі рухомого та нерухомого майна з метою легалізації коштів отриманих від продажу наркотичних засобів.

Так, до зазначених кримінальних правопорушень можуть бути причетні ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , і.п.н. НОМЕР_1 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , і.п.н. НОМЕР_2 , ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , і.п.н. НОМЕР_3 , ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , і.п.н. НОМЕР_4 , ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , і.п.н. НОМЕР_5 , ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , і.п.н. НОМЕР_6 та інші.

Ухвалою від 06.03.2019 (справа № 757/11573/19-к) слідчим суддею Печерського районного суду міста Києва слідчим слідчої групи та прокурорам у кримінальному провадженні № 0000123 надано дозвіл на проведення обшуку будинку та його складових частин за адресою: АДРЕСА_1 , яким користується ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_7 (право власності на вказаний будинок у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно зареєстроване за ОСОБА_13 ) з метою відшукання речей та документів, які мають значення для цього кримінального провадження

Крім того, ухвалою від 14.03.2019 (справа № 757/13099/19-к) слідчим суддею Печерського районного суду міста Києва слідчим слідчої групи та прокурорам у кримінальному провадженні № 0000123 надано дозвіл на проведення обшуку будинку та його складових частин за адресою: АДРЕСА_2 , яким користується ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_7 (право власності на вказаний будинок у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно зареєстроване за ОСОБА_13 ) з метою відшукання речей та документів, які мають значення для цього кримінального провадження.

На виконання даних ухвал прокурором відділів Генеральної прокуратури України ОСОБА_14 у період часу з 07 год. 37 хв. по 15 год. 27 хв. 21.03.2019 проведено обшук у приміщенні за адресою: АДРЕСА_3 , при цьому на підставі ч. 7 ст. 236 КПК України відшукано та вилучено речі і документи, дозвіл на які прямо слідчим суддею не надано, а саме:

- 35 обкладинок (конвертів) стартових пакетів «Київстар»;

- Паспорт ОСОБА_15 ;

- Водійське посвідчення ОСОБА_15 ;

- 1 конверт від стартового пакету Київстар;

- Дошка для писання маркерами з надписами;

- Пластиковий тримач сімкартки «lifecell»

- 13 конвертів від сім-карток (стартових пакетів)

- Предмет, схожий на металевий кенжал;

- 1 конверт від стартового пакету Київстар;

- Коробка розбитою колбою скляною;

- Паспорт ОСОБА_5 . 000055607;

- Студентський квиток ОСОБА_5 , НОМЕР_7 ;

- 5 пластикових карток;

- 4 конверти від сімкарток «Київстар»;

- Чек поповнення картки на 4600 грн.;

- Пластикова картка ОСОБА_16 ;

- Водійське посвідчення ОСОБА_16 , НОМЕР_8 ;

- Пристрій М95PRO16G docooler$

- 14 конвертів від стартових пакетів Київстар;

- 1 ковнверт від стартового пакету Vodafone.

Постановою прокурора про визнання речових доказів від 22.03.2019 вказане майно визнано речовим доказом.

Прокурор посилається, що зазначене вилучене майно та документи мають значення для дослідження фактичних обставин у кримінальному провадженні, є предметом злочинного посягання, містить ознаки речових доказів, оскільки містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 5 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Відповідно до ч. 10 ст. 171 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Окрім цього, у випадку, передбаченому ч. 3 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій та набуті кримінально протиправним шляхом.

Згідно ч 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Абзацом 2 ч. 5 ст. 171 КПК України передбачено, що у разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

З огляду на зазначені вимоги закону слідчий суддя приходить до висновку про те, що вилучене майно, відповідає критеріям речових доказів у кримінальному провадженні та є на даній стадії досудового розслідування тимчасово вилученим майном.

Так, слідчим суддею встановлено, що майно на арешті якого наполягає сторона обвинувачення, відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України, та відповідно до ч.1 ст.170 КПК України повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Крім того, матеріали судового провадження свідчать, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою запобігання зникнення чи відчуження майна, а слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

При цьому слідчий суддя вважає за необхідне зазначити, що у відповідності до вимог ст. 174 КПК України законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна, а також і те, що арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З огляду на зазначені вимоги закону слідчий суддя приходить до висновку про те, що вилучене майно, відповідає критеріям речових доказів у кримінальному провадженні та є на даній стадії досудового розслідування тимчасово вилученим майном.

За викладених обставин, враховуючи правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст. ст. 170-173 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку, що з метою збереження речових доказів та забезпечення можливої конфіскації майна та недопущення його відчуження, вбачається наявність правових підстав для накладення арешту на вилучене майно.

Разом з цим, слідчий суддя враховує позицію Вищого спеціалізованого суд України з розгляду цивільних та кримінальних справ у своєму Узагальненні судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження від 07.02.2014 року зазначає: «Щодо осіб, які не є підозрюваними (яким у порядку, передбаченому ст.ст. 276 - 279 КПК, повідомлено про підозру, або яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення), обвинуваченими (особа, обвинувальний акт щодо якої передано до суду в порядку, передбаченому ст. 291 КПК) або особами, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, не може бути прийнято ухвалу про арешт майна.

Таким чином, щодо накладення арешту на паспорт ОСОБА_15 ;водійське посвідчення ОСОБА_15 ; паспорт ОСОБА_5 . 000055607; студентський квиток ОСОБА_5 , НОМЕР_7 ; водійське посвідчення ОСОБА_16 , НОМЕР_8 , слідчий суддя вважає, що на вказане майно немає підстав накладати арешт, так як частина їх була повернута органом досудового розслідування та у зв`язку з тим, що на думку суду дані документи не стосуються кримінального провадження станом на день розгляду вказаного питання.

Відтак, клопотання підлягає частковому задоволенню.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 117, 131, 132, 171173, 309 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:
Клопотання задовольнити частково.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, а саме:

- 35 обкладинок (конвертів) стартових пакетів «Київстар»;

- 1 конверт від стартового пакету Київстар;

- Дошка для писання маркерами з надписами;

- Пластиковий тримач сімкартки «lifecell»

- 13 конвертів від сім-карток (стартових пакетів)

- Предмет, схожий на металевий кенжал;

- 1 конверт від стартового пакету Київстар;

- Коробка розбитою колбою скляною;

- 5 пластикових карток;

- 4 конверти від сімкарток «Київстар»;

- Чек поповнення картки на 4600 грн.;

- Пластикова картка ОСОБА_16 ;

- Пристрій М95PRO16G docooler$

- 14 конвертів від стартових пакетів Київстар;

- 1 ковнверт від стартового пакету Vodafone.

В іншій частині клопотання відмовити.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1