Провадження №1-кс/752/9548/19
У Х В А Л А
про арешт майна

27.09.2019 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 з участю секретаря ОСОБА_2 та слідчого ОСОБА_3 , розглянувши клопотання внесеного в рамках кримінального провадження № 0000569 від 18.09.2019 року слідчим СУ ГУ НП в м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , про арешт майна, -

в с т а н о в и в:

27 вересня 2019 року слідчийСУ ГУ НП в м. Києві ОСОБА_3 за погодженням з прокурором звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, вилученого 24.09.2019 року.

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що у провадженні відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУ НП в м. Києві знаходяться матеріали кримінального провадження № 0000569 від 18.09.2019 року за фактом вчинення злочину, передбаченого ч.3 ст. 332 КК України.

З метою збереження речових доказів, а також запобігання можливості їх приховування, знищення або відчуження, слідчий просить накласти арешт на майно, зазначене у клопотанні.

Дослідивши матеріали, додані до клопотання, суд встановив наступне.

24.09.2019 відділом розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУ НП в м. Києві проведено невідкладний обшук ОСОБА_5 в ході проведення обшуку вилучено: банківську картку «Idea Bank» № НОМЕР_1 та мобільний телефон «Black Berry» імеі: НОМЕР_2 з сім-карткою з абонентським номером НОМЕР_3 .
25.09.2019р. ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.

26.09.2019 року ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту на строк 60 діб.

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 234 КПК України обшук проводиться з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукання знаряддя кримінального правопорушення або майна, яке було здобуте у результаті його вчинення, а також встановлення місцезнаходження розшукуваних осіб.

Згідно з ч. 7 ст. 236 КПК України при обшуку слідчий, прокурор має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення обшуканого житла чи іншого володіння особи чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати документи, тимчасово вилучати речі, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

При проведенні особистого обшуку було відшукано та вилучено майно, перелік якого наведено у клопотанні слідчого. Факт вилучення такого майна підтверджується протоколами невідкладного обшуку від 24.09.2019 року.

Відповідно до ч. 2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є арешт майна.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Частинами 2, 3 цієї статті визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

На обґрунтування необхідності арешту слідчий посилається на те, що вказані речі вилучені для забезпечення повного, всебічного та об"єктивного розслідування даного кримінального провадження, а також з"ясування об"єктивної істини по справі.

Постановою від 25.09.2019 року слідчого СУ ГУ НП в м. Києві ОСОБА_3 приєднано до матеріалів кримінального провадження за № 0000569 від 18.09.2019 р. в якості речового доказу майно, вилучене 24.09.2019 року.

Слідчий у клопотанні навів перелік майна, на яке просить накласти арешт.

Частиною 1 ст. 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

З матеріалів клопотання вбачалось, що майно, вилучене під час проведення обшуку, відповідає критеріям ст. 98 КПК України, оскільки може містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

З огляду на наведене, клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 131, 132, 167, 170-173, 309, 376, 395 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в:

Клопотання слідчого слідчого СУ ГУ НП в м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно - задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене під час проведення 24.09.2019 року особистого обшуку ОСОБА_5 , а саме банківську картку «Idea Bank» № НОМЕР_1 та мобільний телефон «Black Berry» імеі: НОМЕР_2 з сім-карткою з абонентським номером НОМЕР_3 .
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя