Провадження № 1-кс/761/7109/2020
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 квітня 2020 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора про продовження строку домашнього арешту у кримінальному провадженні № 120 161 101 400 023 55 від 20.09.2016, у якому
гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець Республіки Білорусь, громадянина Республіки Білорусь, білорус, з вищою освітою, який офіційно не працевлаштований, перебуває у зареєстрованому шлюбі, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , не судимий

підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 2 ст. 15 п. 6, 11, 12 ч. 2 ст. 115 КК України,
у с т а н о в и в :
До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора відділу прокуратури Київської області ОСОБА_3 про продовження строку тримання підозрюваного ОСОБА_4 під домашнім арештом.

На обґрунтування клопотання зазначено, що 26.02.2020 ОСОБА_4 повідомлено про підозру за ч. 2 ст. 15 п. 6, 11, 12 ч. 2 ст. 115 КК України.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 28.02.2020 до підозрюваного застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту до 26.04.2020.

Строк досудового розслідування цього кримінального провадження ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 10.02.2020 продовжено до восьми місяців, тобто до 17.05.2020, отже, саме в цих межах можливе продовження строку дії застосованого до підозрюваного запобіжного заходу.

Прокурор вважав, що на даний час продовжують існувати ризики того, що підозрюваний може переховуватись від органу досудового розслідування, суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків, спотворити, сховати або знищити речі або документи, які мають доказове значення у цьому кримінальному провадженні, а також вчинити інше кримінальне правопорушення.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, просив його задовольнити з підстав, які у ньому зазначені.

Захисник заперечувала проти задоволення клопотання прокурора, посилаючись на необґрунтованість підозри. У разі задоволення клопотання прокурора просила змінити час застосованого домашнього арешту, заборонивши підозрюваному залишати місце постійного проживання у нічний час доби.

Підозрюваний підтримав думку свого захисника.

Слідчий суддя, заслухавши думки сторін, вивчивши надані матеріали, дійшов висновку про таке.

У силу ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

Згідно з ч. 6 ст. 181 КПК строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку ст. 199 КПК.

Відповідно до ст. 199 КПК на слідчого суддю покладений обов`язок при розгляді клопотання про продовження строку тримання особи під домашнім арештом з`ясувати обставини, що дають підстави підозрювати особу у вчиненні кримінального правопорушення, свідчать про існування раніше заявлених або нових ризиків, які виправдовують тримання особи під домашнім арештом, а також чинники, що перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під домашнім арештом.

Тлумачення наведених процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування запобіжних заходів оцінка наданих доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Отже, суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направленні справи до суду.

З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами достатньою мірою підтверджується наявність в діях підозрюваного ОСОБА_4 ознак інкримінованого злочину.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, за яке кримінальним законом передбачено покарання у вигляді довічного позбавлення волі, що свідчить про високу ймовірність вчинення підозрюваним дій, спрямованих на переховування від органу досудового розслідування та суду.

Разом з тим, слідчий суддя вважає, що маючи на меті уникнення кримінальної відповідальності, ймовірним є вчинення підозрюваним дій, спрямованих на незаконний вплив на свідків та потерпілого, з метою зміни останніми наданих раніше показань, а також вчинення підозрюваним дій, спрямованих на знищення або спотворення речей і документів, які мають доказове значення у цьому кримінальному провадженні.

У той же час, слідчий суддя вважає, що прокурором недоведений ризик вчинення підозрюваним ОСОБА_4 іншого кримінального правопорушення.

Отже, за результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів, викладених прокурором та позиції сторони захисту, слідчий суддя дійшов висновку, що прокурором доведено наявність обставин, передбачених ст. 199 КПК.

Відповідно до ч.2 ст.181 КПК запобіжний захід у вигляді домашнього арешту може бути застосований лише у разі, якщо особа підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Отже, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим, існуючі ризики, пов`язані з перешкоджанням кримінальному провадженню, приводять слідчого суддю до переконання, що застосування інших, більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки ОСОБА_4 .

Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку, що встановлені вище обставини є достатніми для продовження відносно підозрюваного запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту.

Згідно з ч. 6 ст. 181 КПК строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений слідчим суддею в межах досудового розслідування.

Строк досудового розслідування цього кримінального провадження ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 10.02.2020 продовжено до восьми місяців, тобто до 17.05.2020.

На підставі викладеного, керуючись ст. 176, 177, 178, 181, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в:
Клопотання прокурора відділу прокуратури Київської області ОСОБА_3 задовольнити.

Продовжити строк тримання підозрюваного ОСОБА_4 під цілодобовим домашнім арештом по 17 травня 2020 року включно.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 обов`язки:

- не залишати без дозволу слідчого, прокурора, суду місце постійного проживання за адресою АДРЕСА_2 ;

прибувати за першою вимогою до слідчого, прокурора у цьому кримінальному провадженні, слідчого судді, суду;

не відлучатись за межі м. Києва без дозволу слідчого, прокурора, суду;

повідомляти слідчого, прокурора, суд про місце проживання;

заборонити підозрюваному спілкуватись зі свідками та іншими підозрюваними у цьому кримінальному провадженні;

носити електронний засіб контролю.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурорів у цьому кримінальному провадженні.

На ухвалу прокурором, підозрюваним, його захисником протягом п`яти днів з дня її проголошення може бути подана апеляційна скарга до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1