У Х В А Л А

05.02.2020 р. м. Жмеринка

Жмеринський міськрайонний суд Вінницької області в складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за № 0000558 від 11.11.2019, за обвинуваченням: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с.Копистирин Шаргородського району Вінницької області, мешканки АДРЕСА_1 , раніше судимої, за обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого частиною другою ст. 185 КК України,
за участі: прокурора ОСОБА_4 ,
обвинуваченої ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_5 ,
В С Т АН О В И В :
В судовому засіданні за клопотанням захисника, суд вирішив оголосити у справі перерву, для підготовки до судових дебатів.
В свою чергу прокурор заявив клопотання, в зв`язку з необхідністю оголошення перерви, про вирішити питання про доцільність тримання обвинуваченої під вартою. Прокурор ОСОБА_4 заявив клопотання про продовження відносно обвинуваченої ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, попередньо застосованого до обвинуваченої ухвалою слідчого судді Жмеринського міськрайонного суді від 13.23.2019, наразі термін якого закінчується, а попередньо визначені ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України не зникли та продовжують існувати. Застосування до обвинуваченої іншого більш м`якого запобіжного заходу не може запобігти вищевказаним ризикам.
Обвинувачена ОСОБА_3 та її захисник ОСОБА_5 просили застосувати до обвинуваченої більш м`якший запобіжний захід домашній арешт за місцем проживання матері в АДРЕСА_1 .
Прокурор заперечував щодо зміни наразі запобіжного заходу на більш м`який.
Висновки суду.
З врахуванням думки учасників судового провадження, суд вважає за необхідне у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.185 КК України, оголосити перерву для підготовки до судових дебатів.
Вирішуючи клопотання прокурора відповідно до вимог ч. 3 ст. 331 КПК України про продовження тримання обвинуваченої ОСОБА_3 під вартою, суд враховує таке. Раніше обраний відносно обвинуваченої строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою закінчується 10.02.2020, закінчити розгляд даного кримінального провадження у зазначені строки з об`єктивних причин не представляється можливим, а наступне судове засідання можливо призначити лише 13.02.2020. Для забезпечення виконання обвинуваченим своїх процесуальних обов`язків та запобігання наявним ризикам, які продовжують існувати, цей захід підлягає продовженню.
При цьому, суд враховує фактичні обставини справи (наявність обґрунтованої підозри на якій ґрунтується арешт), особу обвинувачену ОСОБА_3 її молодий вік та стан здоров`я, відсутність постійного місця роботи, стійких соціальних зв`язків (в зареєстрованому шлюбі не перебуває, неповнолітніх дітей не має), майновий стан обвинуваченої (офіційних доходів та свого майна, в тому числі на праві власності житла не має), ризики продовження чи повторення протиправної поведінки, характер та обсяг висунутого звинувачення, тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченій у разі визнання її винуватою у їх взаємозв`язку з можливими ризиками, на які вказано прокурором, та які не спростовані стороною захисту. Зокрема, що обвинувачена ОСОБА_3 , досить вірогідно з урахуванням наведеного може: - усвідомлюючи ступінь тяжкості вчиненого нею кримінального правопорушення та передбачену за його вчинення кримінальну відповідальність, перебуваючи на волі буде переховуватись від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності; вчинити інший злочин.
Також на користь тримання під вартою свідчить, що ОСОБА_3 раніше неодноразово судима, останній раз за ч.2 ст.185 КК України, що поглиблює можливі ризики.
Суд вирішує питання про продовження строків тримання під вартою згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.
Згідно із ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Відповідно до приписів ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.
Сторона захисту, заявляючи клопотання про застосування до ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту будь-яких документів, що підтверджують факт належності житла ОСОБА_3 або ж іншій особі, яка згодна на відбування в ньому домашнього арешту ОСОБА_3 , суду не надала.
За таких обставин суд не вбачає достовірних підстав для можливості застосування щодо обвинуваченої ОСОБА_3 інших запобіжних заходів, в тому числі домашнього арешту, альтернативних триманню під вартою, як таких, що недостатні для запобіганню ризиків та виконанню останньою процесуальних обов`язків, а тому визначає, що застосування запобіжного заходу щодо неї у виді тримання під вартою слід продовжити на 60 днів.
Продовжуючи обвинуваченій строк тримання під вартою, суд вважає, що такий винятковий захід в цьому випадку є виправданим, оскільки в наявності більш вагомий суспільний інтерес у виді права на справедливий судовий розгляд, а також унеможливлення переховування обвинуваченої від суду, які, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалюють над принципом поваги до свободи особистості. Також суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права обвинуваченого, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
При цьому суд звертає увагу прокурора, що при кожному наступному поданні клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу, останній повинен більш детально обґрунтовувати наявні ризики, які визначені ст. 177 КПК України та враховувати можливість їх зменшення, зі спливом часу та іншими чинниками.
Крім того ухвалою слідчого судді Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області від 13.12.2019 року як альтернативу запобіжного заходу визначено заставу у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб з покладанням на ОСОБА_7 ряду обов`язків у разі внесення застави.
Враховуючи що обвинуваченою ОСОБА_3 та її захисником ОСОБА_5 не заявлялися будь - які клопотання, що стосувалися би питання розміру застави, суд вважає що необхідне залишити визначений розмір застави без змін.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 325, 331, 369-372 КПК України Суд,
У Х В А Л И В:
В судовому засіданні оголосити перерву до 16:00 години 13 лютого 2020 року, яке відбудеться в залі судових засідань №2 Жмеринського міськрайонного суду, за участю сторін кримінального провадження.
Запобіжний захід обвинуваченій ОСОБА_3 в кримінальному провадженні за обвинуваченням у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.185 КК України, у вигляді тримання під вартою продовжити на 60 днів, тобто до 4 квітня 2020 року включно , із застосуванням альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави, розмір якої визначено в ухвалі слідчого судді Жмеринського міськрайонного суду від 13.12.2019 року.
В задоволенні клопотання захисника та обвинуваченої про зміну запобіжного заходу на домашній арешт відмовити.
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий ОСОБА_1