Справа № 215/883/16-к
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 грудня 2019 року Тернівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі головуючого судді: ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

за участю учасників кримінального провадження
прокурора ОСОБА_3
обвинувачених ОСОБА_4 , ОСОБА_5
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в місті Кривому Розі в залі судового засідання № 3 клопотання прокурора щодо продовження застосування обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за кримінальним провадженням відносно ОСОБА_5 та ОСОБА_4 , які обвинувачуються у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 187 КК України, запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою,
В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_5 та ОСОБА_4 обвинувачуються у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ч.2 ст.187 КК України, за ознаками нападу з метою заволодіння чужим майном, поєднаного з насильством, небезпечним для життя чи здоров`я особи, яка зазнала нападу (розбій), вчиненого за попередньою змовою групою осіб.

Ухвалою слідчого судді Центрально-Міського районного суду м.Кривого Рогу від 11.01.2016 р. ОСОБА_4 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який неодноразово було продовжено судом.
В судовому засіданні 27.12.2019 прокурор заявила клопотання про продовження обвинуваченому строку тримання під вартою на шістдесят діб. Вказує, що ризики, передбачені ст.177 КПК України не змінилися, обвинувачений може переховуватися від суду, оскільки він з місця вчинення злочину зник, не надав допомоги потерпілому, ніде не працює, тобто не має належних та постійних засобів для існування, проживав до затримання в квартирі, яку винаймав, має паспорт для виїзду за кордон та членів родини, які проживають за кордоном, не має міцних соціальних зв`язків. Крім того, зважаючи на тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання винним, обвинувачений також може переховуватися від суду.
Крім того, існують свідки події, які ще не допитані, тому існує ризик того, що обвинувачений може впливати на свідків. Наразі не допитаний потерпілий, тому існує ризик впливу на потерпілого. Також обвинувачений може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки пістолет за допомогою якого було вчинено злочин наразі так і не знайдено, обвинувачений тривалий час до затримання ніде не працював, що свідчить про відсутність у нього законно отриманих коштів для забезпечення свого матеріального існування, тому вважає, що запобігти встановленим ризикам, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів ніж тримання під вартою не можливо.

Обвинувачений заперечує проти продовження строку дії запобіжного заходу, надав клопотання про зміну запобіжного заходу на більш м`який, оскільки він вже тримається під вартою понад розумні строки.

Потерпілий ОСОБА_6 в підготовче судове засідання не з`явився.

Заслухавши думки учасників кримінального провадження, суд приходить до наступного.
Згідно ст.315 ч.3 КПК України, під час підготовчого судового засідання, суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини зокрема у справах «Харченко проти України», «Єлоєв проти України», «Фельдман проти України», «Ходорковський проти Росії», «Сааді проти Сполученого Королівства», п. 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод - право на перегляд матеріально-правових і процесуальних умов, які, з погляду Конвенції, є суттєвими для забезпечення законності позбавлення свободи, що означає необхідність перевірки не лише дотримання процесуальних вимог національного законодавства, а й обґрунтованість підозри, яка стала підставою для затримання, а також мети, з якою застосовувалися затримання та подальше тримання під вартою. При цьому рішення суду про продовження строку тримання під вартою, не може базуватися на первісних підставах, що слугували для обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Суд має з`ясувати можливість застосування до особи, яка тримається під вартою, будь-яких альтернативних більш м`яких запобіжних заходів замість тримання під вартою. Дотримання принципу пропорційності між важливістю негайного виконання зобов`язання, та важливістю забезпечення права на свободу в демократичному суспільстві.

Ухвалою слідчого судді Центрально-Міського районного суду м.Кривого Рогу від 11.01.2016 р. ОСОБА_4 було обрано запобіжний захід тримання під вартою, який неодноразово продовжувався.

Обставини, на які посилався суд при обранні обвинуваченому запобіжного заходу не змінилися, та продовжують існувати до часу розгляду справи судом, тому відсутні правові підстави для задоволення клопотання обвинуваченого про зміну запобіжного заходу, суд вважає що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні умисного тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 10 років, що вказує на ризик переховування обвинуваченого від суду з метою уникнення покарання, в разі визнання його винуватим; за даним кримінальним провадженням не допитаний потерпілий та свідки , тому існує ризик незаконного впливу обвинуваченого на потерпілого та свідків, які не допитані судом; ризик вчинення іншого кримінального правопорушення, оскільки обвинувачений ніде не працює та не має засобів до існування, тому суд вважає, що існують правові підстави для задоволення клопотання прокурора та вважає необхідним продовжити строк тримання обвинуваченого під вартою ще на 60 днів по 24.02.2020р. включно.

На думку суду, в даному випадку інтереси суспільства превалюють над правами обвинуваченого щодо його особистої свободи та недоторканості, гарантованих ст.29 Конституції України, а ухвала суду є законодавчо встановленим рішенням щодо тримання особи під вартою.
Крім того, суд не може взяти до уваги пояснення обвинуваченого з приводу застосування ст.72 ч.5 КК України, оскільки період попереднього ув`язнення зараховується судом у строк призначеного покарання за вироком суду, а не під час вирішення питання про продовження строку дії запобіжного заходу.
Стосовно пояснень обвинуваченого ОСОБА_4 з приводу не вірної кваліфікації кримінального правопорушення , суд вважає необхідним зазначити, що обставини, які встановлені судом під час розгляду кримінального провадження можливо викласти та обґрунтувати лише у вироку суду, тому наразі суд позбавлений можливості встановити кваліфікацію дій обвинувачених під час розгляду даного клопотання.

Керуючись ст.ст.177, 183, 199, 315 ч.3 КПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора задовольнити, продовжити строк тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 60 днів - по 24 лютого 2020 р. включно.

В задоволенні клопотання обвинуваченого ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Тернівський районний суд м.Кривого Рогу Дніпропетровської області протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя: