УХВАЛА
про застосування запобіжного заходу
13 грудня 2019 рокуСправа №451/1671/19
Провадження № 1-кс/451/360/19

Слідчий суддя Радехівського районного суду Львівської області ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 та слідчого СВ Радехівського ВП Червоноградського ВП ГУ НП у Львівській області капітана поліції ОСОБА_3 , прокурора Радехівської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , перекладача ОСОБА_7

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Радехівського ВП Червоноградського ВП ГУ НП у Львівській області капітана поліції ОСОБА_3 , що погоджене з прокурором Радехівської місцевої прокуратури ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_6 ,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Радехівського ВП Червоноградського ВП ГУ НП у Львівській області капітан поліції ОСОБА_3 , відповідно до проведення слідчих (розшукових) дій у кримінальному провадженні №0000374 від 11.12.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України, звернувся із клопотанням, що погоджене з прокурором Радехівської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу ОСОБА_6 у вигляді тримання під вартою.

З клопотання та доданих матеріалів вбачається, що в період 11.12.2019р., близько 12 год., ОСОБА_6 , за попередньою змовою із ОСОБА_8 , з метою вчинення крадіжки, шляхом підбору ключа, проник у приміщення квартири АДРЕСА_1 , яка на праві приватної власності належить ОСОБА_9 та знаходиться у користуванні ОСОБА_10 , звідки таємно, з корисливих спонукань, вчинив крадіжку грошових коштів в сумі 20000 гривень, 102 долари США, що згідно курсу НБУ станом на 11.12.2019 р. становить 2415,30 гривень, 70 злотих, що згідно курсу Національного банку України станом на 11.12.2019 р. становить 428,13 гривень, ювелірних виробів із золота, а саме:обручку вагою приблизно 6 грам, підвіску вагою приблизно 3 грами, каблучку з діамантом вагою приблизно 3 грами; два ланцюжки вагою по 3 грами кожний, на загальну суму близько 30000 гривень, чим завдав матеріальну шкоду потерпілому ОСОБА_10 на загальну суму 52843,43 гривень, а тому його дії кваліфікуються за ч.3 ст.185 КК України. 12.12.2019 ОСОБА_6 був затриманий в порядку ст.208 КПК України безпосередньо після вчинення злочину. 12.12.2019 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України. У вчиненні кримінального правопорушення підозрюється ОСОБА_6 ( ОСОБА_11 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м.Тбілісі Грузія, житель АДРЕСА_2 , громадянин Грузії, грузин, раніше судимий 06.09.2016 р Київським районним судом м.Одеса за ч.1 ст.263 КК України до 3 років 6 місяців позбавлення волі. Підставами для застосування запобіжного заходу, на думку слідчого, є те, що ОСОБА_6 є громадянином Грузії, може змінити місце свого проживання, переховуватись від органів досудового розслідування, продовжувати злочинну діяльність, незаконно впливати на потерпілих, свідків чи перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, факторів, які могли б утримувати його по місцю проживання до завершення досудового та судового слідства не має, що свідчить про неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Прокурор та слідчий підтримали в судовому засіданні клопотання в повному обсязі, просили його задовільнити.

Підозрюваний та його захисник, щодо обрання ОСОБА_6 відповідного запобіжного заходу, заперечили. Не надавши слідчому судді в обґрунтування своєї позиції відповідних доказів, просили обрати запобіжний захід не пов`язаний із позбавленням волі, оскільки підозрюваний інвалід ІІ групи, хворіє на цукровий діабет.

Вислухавши доводи слідчого, прокурора в обґрунтування поданого клопотання та позицію з цього приводу підозрюваного і адвоката, дослідивши копії доданих до клопотання матеріалів, слідчий суддя робить наступні висновки.

Слідчий суддя встановив, що відомості про вчинене кримінальне правопорушення внесено в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000374 від 11.12.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України.

Слідчий суддя на вказаному етапі досудового розслідування не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі Нечипорук та Йонкало проти України від 21 квітня 2011 року термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (також рішення від 30 серпня 1990 р. у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom), п. 32, Series А, № 182)

Наявність обґрунтованої підозри стосовно ОСОБА_6 повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, зокрема: заявою про вчинення кримінального правопорушення, показаннями потерпілого, затримання після скоєного та вилучення майна, яке частково належить потерпілому, протоколом огляду місця події від 11.12.2019 року, протоколом допиту потерпілого ОСОБА_10 від 11.12.2019 року, протоколом додаткового допиту потерпілого ОСОБА_10 від 12.12.2019 року, протоколами пред`явлення речей для впізнання від 12.12.2019 року.

Сам підозрюваний обґрунтованість підозри не оспорює.

При розгляді даного подання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчий суддя вважає, що слідчий та прокурор довів обґрунтованість підозри висунутої затриманому.

Із суб`єктивної сторони, кримінальне правопорушення, передбачене ч.3 ст.185 КК України, характеризується прямим умислом та корисливим мотивом.

Відповідальність за вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч.3 ст.185 КК України, передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до шести років.

У відповідності до вимог ч.3 ст.132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

У відповідності до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Враховуючи обставини кримінального правопорушення, особу підозрюваного, який не має міцних соціальних факторів, які б стримували особу, притягався до кримінальної відповідальності, що свідчить про його схильність до кримінально карних діянь, приходжу до висновку, що інші менш суворі запобіжні заходи, ніж тримання під вартою, не зможуть запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Окрім цього, відповідно до положень ч.3 ст.183 КПК слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

У відповідності до положень ч.ч.4,5 ст.182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Розмір застави визначається у межах, зокрема, щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до положень ст.182 КПК України, у виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, покладених на неї обовязків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

При визначенні розміру застави підозрюваному слідчий суддя враховує позицію ЄСПЛ, висловлену у справі «Гафа проти Мальти», який наголошує, що відповідно до прецедентного права Суду, гарантія, передбачена статтею 5§3 Конвенції покликана забезпечити явку обвинуваченого у судовому засіданні (дивіться Мангурас проти Іспанії [ВП], №. 12050/04, § 78, ЄСПЛ 2010 року). Тому розмір застави повинен бути встановлений з огляду на особу підозрюваного, належну йому власність, його стосунки з поручителями, іншими словами, з огляду на впевненість у тому, що перспектива втрати застави або заходів проти його поручителів у випадку його неявки до суду буде достатньою для того, щоб стримати його від втечі (дивіться Неймайстер проти Австрії, 27 червня 1968 року, § 14, серія А 8).

Слідчим суддею також враховано, що при обшуку транспортного засобу на якому останні пересувався, було вилучено ряд коштовних предметів,національна та іноземна валюта тощо. Наведені факти свідчать про те, що розмір застави до вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб не забезпечить виконання підозрюваним обозв`язків, відтак, підозрюваному ОСОБА_6 необхідно збільшити розмір застави до 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Вирішуючи питання щодо визначення розміру застави, який буде відповідним і достатнім у даному кримінальному провадженні, а також є достатнім і прийнятним з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні, в тому числі буде достатньою для того, щоб стримати його від втечі, в тому числі враховуючи особу підозрюваного, що він на даний час тимчасово проживає в Україні, слідчий суддя вважає, що у даному випадку дійсно розмір застави у 80 прожиткових мінімумів доходів громадян не здатен забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, а тому, як виключення, необхідно визначити розмір застави 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 420 400 гривень, який на думку слідчого судді забезпечить виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, визначених ст.177 КПК України і стримає його від втечі.

Керуючись ст.ст.94,110,132,176-178,183,331,369,372 КПК України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ:

клопотання задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Тбілісі Грузія, жителя АДРЕСА_2 , громадянина Грузії, грузина, не працюючого, неодруженого, адвокатом, нотаріусом та депутатом не є, раніше судимого 06.09.2016 р. Київським районним судом м.Одеса за ч.1 ст.263 КК України до 3 років 6 місяців позбавлення волі, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів.

Ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_6 діє до 10 лютого 2020 року включно.

Визначити ОСОБА_6 розмір застави 420 400 гривень (чотириста двадцять тисяч чотириста гривень) еквівалентний двісті розмірам прожиткового мінімуму для працездатних осіб, після внесення якої обвинувачений звільняється з-під варти, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього підозрюваного під вартою.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

В разі звільнення обвинуваченого ОСОБА_6 з-під варти у зв`язку з внесенням ним застави, покласти на підозрюваного такі обов`язки:

1) прибувати до слідчого/суду на першу вимогу;

2) не відлучатися з м.Балта, Балтського району Одеської області без дозволу слідчого/суду;

3) повідомляти слідчого/суд про зміну свого місця проживання.

Строк дії запобіжного заходу у вигляді застави, в разі її внесення, та обов`язків, покладених на підозрюваного в разі його звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави, визначити до 10 лютого 2020 року включно.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_6 , що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого/суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч.7 ст.194 КПК України.

Копію ухвали негайно вручити підозрюваному ОСОБА_6 , прокурору та надіслати для відома начальнику Львівського слідчого ізолятора Управління Державної Пенітенціарної служби України у Львівській області та для виконання начальнику Радехівського ВП Червоноградського ВП ГУ НП України у Львівській області.

Ухвала підлягає негайному виконанню, але може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляції безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня оголошення ухвали, а підозрюваним - протягом п`яти днів з дня вручення йому копії ухвали.

Слідчий суддяОСОБА_1