КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 червня 2020 року м. Київ

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ
Київського апеляційного суду у складі:

Головуючого ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

секретаря ОСОБА_4 ,
за участю:
прокурора ОСОБА_5 ,
підозрюваного ОСОБА_6 ,
захисника ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду матеріали досудового розслідування, внесенідо Єдиного реєстру досудових розслідувань №0001032 від 22.02.2020 року, за апеляційною скаргою прокурора відділу Прокуратури Київської області ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 18 травня 2020 року про продовження строку тримання під вартою до 17.07.2020 року, із визначенням застави у розмірі 2 102 000,00 гривень,

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Полтава, громадянину України, українцю, з вищою освітою, проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимому,

підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України,

В С Т А Н О В И Л А :

Слідчим управління Головного управління Національної поліції в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001032 від 22.02.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

25 березня 2020 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

27 березня 2020 року ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва щодо підозрюваного ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 25.05.2020 року включно, із визначенням застави у розмірі 14 083 400,00 гривень.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0001032 продовжено.

14 травня 2020 року слідчий СУ ГУНП у Київській області ОСОБА_9 за погодженням з прокурором відділу Прокуратури Київської області ОСОБА_8 звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з клопотанням про продовження строку тримання під вартою щодо ОСОБА_6 мотивуючи клопотання тим, що наявні достатні дані про причетність ОСОБА_6 до вчинення інкримінованих йому дій. Також в обґрунтування необхідності продовження тримання підозрюваного під вартою слідчим зазначено, що ОСОБА_6 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на потерпілих, свідків, експертів у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Крім того, в обґрунтування продовження строків тримання підозрюваного ОСОБА_6 під вартою слідчим наведено перелік дій, пов`язаних із завершенням досудового розслідування, які на даний час здійснити неможливо в повному обсязі.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 18 травня 2020 року клопотання задоволено частково та продовжено строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 до 17.07.2020 року із визначенням застави у розмірі 2 102 000,00 гривень.
Обґрунтовуючи рішенняслідчий суддя послався на практику Європейського суду з прав людини, врахування, у відповідності до положень ст.ст.177, 178 КПК України, тяжкості кримінального правопорушення у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 , даних, які поза розумним сумнівом вказують на обґрунтовану підозру щодо причетності ОСОБА_6 до інкримінованого йому кримінального правопорушення, характер та обставини вчинення кримінального правопорушення, дані про особу підозрюваного в сукупності, а також прийняв до уваги, що у кримінальному провадженні потрібно виконати ряд процесуальних дій. При цьому слідчий суддя виходячи позицій Європейського суду з прав людини, обставини кримінального правопорушення, зазначив про наявність всіх правових підстав для визначення розміру застави підозрюваному .

На вказану ухвалу слідчого судді прокурор відділу Прокуратури Київської області ОСОБА_8 подав апеляційну скаргу, вважає ухвалу необґрунтованою і невмотивованою в частині визначення підозрюваному розміру застави, з огляду на тяжкість вчинення кримінального правопорушення, яке є особливо тяжким. На думку апелянта, слідчий суддя застосувавши до підозрюваного ОСОБА_6 заставу як альтернативний запобіжний захід та поклавши на останнього обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, не в повній мірі оцінив порушення цінностей суспільства в даному кримінальному провадженні, тяжкість злочину та дійшов помилкового висновку про співмірність наявних в матеріалах провадження даних про існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України, обраному запобіжному заходу.
Тому, просить скасувати ухвалу слідчого судді від 18 травня 2020 року та постановити нову ухвалу, якою в повному обсязі задовольнити клопотання про продовження підозрюваному ОСОБА_6 строку тримання під вартою, без визначення розміру застави.

Захисник підозрюваного ОСОБА_6 ОСОБА_7 подав письмові заперечення на апеляційну скаргу прокурора з проханням відмовити прокурору в задоволенні апеляційної скарги, залишивши без змін ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 18 травня 2020 року, як законну та обґрунтовану.

Заслухавши:
доповідача суддю апеляційного суду;
прокурора, який просив задовольнити апеляційну скаргу;
підозрюваного та його захисника, які заперечували проти задоволення апеляційної скарги прокурора;
ознайомившись з матеріалами клопотаннята обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст.370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні й достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Разом з тим, постановляючи ухвалу, слідчий суддя не в повній мірі дотримався вимог кримінального процесуального законодавства України, виходячи з наступного.

Відповідно до ст.177 КПК України метою запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду, знищити, сховати або спотворити будь-які із речей та документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення незаконно впливати на потерпілих, свідків, тощо, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Згідно ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Обставини, що враховуються при застосуванні запобіжного заходу передбачені ст.178 КПК України, відповідно до якої, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

За змістом положень ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися у кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Враховуючи, що слідчий суддя на даному етапі кримінального провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визначення особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною і достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні слідчого та доданих до нього матеріалах дані, у слідчого судді були всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п.175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.
Фактів та інформації, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_6 до вчинення вищевказаного кримінального правопорушення, в клопотанні слідчого та доданих до нього матеріалах міститься достатньо даних для висновку про обґрунтованість повідомленої ОСОБА_6 підозри.

Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунуте звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994 року та Фокс, Кемпбелл і Гратлі проти Сполученого Королівства» від 30.09.1990 року.

Як вбачається з матеріалів клопотання, причетність ОСОБА_6 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України підтверджується даними протоколів проведених слідчих та процесуальних дій, висновків експертів, що свідчить про наявність обґрунтованої підозри. Також, колегія суддів звертає увагу на те, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років.

Крім того, Європейський суд з прав людини вважає за необхідне, щоб підстави, наведені владою на обґрунтування застосування запобіжного заходу у вигляді позбавлення свободи, були доповненні конкретними фактами стосовно підозрюваного, а мотиви за обставинами справи могли вбачатися переконливими та відповідними.

Як встановлено колегією суддів, прокурором у судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, які дають підстави для застосування щодо ОСОБА_6 виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання зазначеним ризикам, зокрема можливість переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду, оскільки він усвідомлює передбачене законом покарання за вчинений злочин, незаконного впливу підозрюваного на потерпілих та свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Тому висновок суду першої інстанції про необхідність продовження підозрюваному ОСОБА_6 строку тримання під вартою, колегія суддів вважає достатньо обґрунтованими.

Згідно ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст.177 КПК України, розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує 80 чи 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Виходячи з прецедентної практики Європейського суду з прав людини, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь яким чином перешкоджати становленню істини у кримінальному провадженні.

Таким чином колегія суддів вважає, що визначаючи підозрюваному альтернативний запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 1000 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 2 102 000,00 гривень, слідчий суддя залишив поза увагою положення ч.5 ст.182 КПК України, в повній мірі не врахувавши, що на даний час наявна обґрунтована підозра ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, а саме в умисному вбивстві, тобто протиправному заподіянні смерті іншій людині, та існують ризики, передбачені ч.1 ст.177 КПК України, не навівши при цьому обґрунтованих доводів необхідності зменшення підозрюваному розміру застави, визначеної ухвалою слідчого судді від 27 березня 2020 року, а тому є підстави вважати, що застосований альтернативний запобіжний захід у вигляді застави в такому розмірі не забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Одночасно для гарантування належної процесуальної поведінки підозрюваного, з урахуванням його особи, матеріального стану та інших обставин кримінального провадження, враховуючи ч.4 ст.183 КПК України, апеляційний суд вважає за необхідне залишити заставу у раніше визначеному розмірі, а саме: 14 083 400,00 гривень.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційну скаргу прокурора слід задовольнити частково, а ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 18 травня 2020 року необхідно скасувати та постановити нову ухвалу, якою застосувати щодо ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням застави у розмірі 14 083 400,00 гривень.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 309, 404, 405, 407, 419, 422 КПК України, колегія суддів,

У Х В А Л И Л А :

Апеляційну скаргу прокурора відділу Прокуратури Київської області ОСОБА_8 , задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 18 травня 2020 року про продовження підозрюваному ОСОБА_6 строку тримання під вартою до 17.07.2020 року, із визначенням застави у розмірі 2 102 000,00 гривень, скасувати.

Постановити нову ухвалу, якою клопотання слідчого СУ ГУНП у Київській області ОСОБА_9 , погоджене прокурором відділу прокуратури Київської області ОСОБА_8 , про застосування до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 17.07.2020 року, взявши ОСОБА_6 під варту в залі суду негайно.

Одночасно визначити ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу у розмірі 14 083 400,00 гривень, яка повинна бути внесена у національній грошовій одиниці, як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на розрахунковий рахунок Київського апеляційного суду: м. Київ, вул. Солом`янська, 2-а, код ЄДРПОУ суду 42258617, код банку 820172, номер рахунку 2186, назва банку ГУ ДКСУ у м. Києві, номер рахунку за стандартом IBAN НОМЕР_1 , призначення платежу: застава за ОСОБА_6 , по справі №761/13768/20 в Київському апеляційному суді.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

У разі внесення застави, на підозрюваного ОСОБА_6 , покласти наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;
- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
- утримуватися від спілкування зі свідками, потерпілим по даному кримінальному провадженню;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;
- носити електронний засіб контролю.

Визначити строк дії покладених на підозрюваного ОСОБА_6 , обов`язків до 17.07.2020 року.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному в даній ухвалі розмірі оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави на розрахунковий рахунок Київського апеляційного суду, має бути наданий уповноваженій особі ДУ «Київський слідчий ізолятор» чи іншої установи де підозрюваний перебуває під вартою.

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена особа ДУ «Київський слідчий ізолятор» чи іншої установи де підозрюваний перебуває під вартою негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_6 , з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної в даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави, підозрюваний ОСОБА_6 вважається таким до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_6 , що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні застави обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Ухвала є остаточною та оскарженню не підлягає.

СУДДІ:

_________________ ________________ _______________
ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3