Справа № 991/1507/20
Провадження1-кс/991/1538/20
31 березня 2020 року м.Київ
ВСТАНОВИВ:
У змісті скарги заявник зазначає, що ухвалою у справі №991/270/20 від 21.01.2020 слідчий суддя зобов`язав керівника ГПД НАБУ ОСОБА_5 внести до ЄРДР відомості за заявою ОСОБА_3 за вих №3721/04 від 04.01.2020 про вчинення кримінального правопорушення. Втім, за твердженням заявника, ухвала слідчого судді Вищого антикорупційного суду не була виконана. У зв`язку з цим, ОСОБА_3 через канцелярію НАБУ подав заяву за вих. №3778/07, в якій просив виконати вимоги ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду у судовій справі № 991/270/20 від 21.01.2020 року в повному обсязі;внести до ЄРДР достатні відомості з заяви за вих. № 3721/04 від 04.01.2020 року про вчинене кримінальне правопорушення (із обов`язковим зазначенням посади, прізвища та імені особи, що вчинила кримінальне правопорушення);внести до ЄРДР усі вказані в заяві ОСОБА_3 частини і статті, за якими заявник самостійно кваліфікував вчинення кримінального правопорушення (злочину) фігурантами у справі; надати належним чином завірений витяг з ЄРДР та пам`ятки про процесуальні права та обов`язки потерпілого; повідомити ОСОБА_3 імена процесуальних керівників у підслідних провадженнях; повідомити ОСОБА_3 імена і контактні номери телефонів детективів у підслідних провадженнях; допитати ОСОБА_3 в якості потерпілого у підслідних провадженнях; повідомити ОСОБА_3 про наслідки розгляду даної заяви.
ОСОБА_3 в судовому засіданні скаргу підтримав та просив задовольнити. Пояснення надав аналогічні викладеним у скарзі. Зауважив, що детектив мав би знати, що ст. 382 КК України не підслідна НАБУ, а тому повинно було прийнято рішення про направлення матеріалів кримінального провадження за підслідністю відповідному органу. Також наголосив на тому, що він заяву про визнання потерпілим не подавав, а звернувся із заявою про виконання ухвали слідчого судді.
Дослідивши скаргу ОСОБА_3 та додані до неї матеріали, суддя керується наступним.
Відповідно до ч.ч. 2, 3 ст. 33-1 КПК України слідчі судді Вищого антикорупційного суду здійснюють судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду відповідно до частини першої цієї статті.
Згідно з положеннями ст. 33-1 КПК України, Вищому антикорупційному суду підсудні кримінальні провадження стосовно корупційних злочинів, передбачених в примітці статті 45 Кримінального кодексу України, статтями 206-2, 209, 211, 366-1 КК України, якщо наявна хоча б одна з умов, передбачених пунктами 1-3 частини п`ятої статті 216 КПК України.
У примітці до ст. 45 КК України зазначено, що корупційними злочинами вважаються: а) злочини, передбачені статтями 191, 262, 308, 312, 313, 320, 357, 410, у випадку їх вчинення шляхом зловживання службовим становищем, б) злочини, передбачені статтями 210, 354, 364, 364-1, 365-2, 366-1, 368-369-2 КК України.
Статтею 9 КПК України встановлено, що під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.
Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України (ст. 19 Конституції України).
Правосуддя в Україні здійснюється виключно судами та відповідно до визначених законом процедур судочинства.
Право на повноважний суд встановлене статтею 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів».
Статтею 1 Закону України «Про Вищий антикорупційний суд» встановлено, що Вищий антикорупційний суд: здійснює правосуддя як суд першої та апеляційної інстанцій у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до його юрисдикції (підсудності) процесуальним законом.
Правила підсудності судових справ, встановлені процесуальним законодавством з урахуванням сукупності юридичних ознак судової справи. На підставі цих ознак нормами КПК України визначено суд, який вправі і зобов`язаний розглянути справу і вирішити її по суті.
Завдяки правилам про підсудність насамперед реалізується право на розгляд і вирішення справи компетентним судом.
Слід також врахувати, що розгляд провадження судом з порушенням правил підсудності матиме наслідком розгляд справи неповноважним судом. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини, який у справі «Занд проти Австрії», висловив думку, що термін «судом, встановленим законом» у пункті 1 статті 6 передбачає «усю організаційну структуру судів, включно з […] питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів [...]».
Оскільки, те, що скарга ОСОБА_3 не підсудна Вищому антикорупційному суду було встановлено під час дослідження матеріалів скарги, а саме пояснень наданих ОСОБА_3 та детективом ОСОБА_7 , наданою постановою про відмову у визнанні потерпілим від 11 лютого 2020 року, слідчий суддя зобов`язаний керуватися за аналогією із тими діями, які повинні бути вчиненими при з`ясуванні цієї обставини до відкриття провадження по скарзі, а саме положення п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України повернути скаргу особі, яка її подала, якщо скарга не підлягає розгляду в цьому суді.
У той же час, якщо після відкриття провадження за скаргою буде встановлено, що вона не підлягає розгляду в цьому суді, слідчий суддя виносить ухвалу про закриття кримінального провадження.
З огляду на зазначене, керуючись ст.ст.33-1, 303, 304 КПК України, слідчий суддя
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1