Справа № 569/880/20
УХВАЛА

22 січня 2020 рокум. Рівне

Слідчий суддя Рівненського міського суду Рівненської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в м. Рівне клопотання слідчого СВ Рівненського ВП ГУ НП в Рівненській області ОСОБА_3 (далі слідчий), погоджене прокурором Рівненської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , в рамках кримінального провадження №0000244 від 15.01.2020, за ознаками злочину передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України (далі це ж кримінальне провадження) про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:

З клопотання слідує, що досудове розслідування розпочато за заявою ОСОБА_5 , про те, що її співмешканець на ім`я ОСОБА_6 за місцем їхнього проживання здійснив крадіжку мобільного телефону марки «Huawei Y7 2019», який належить ОСОБА_5 , чим завдав потерпілій майнової шкоди на суму 4700 гривень.

Слідчий у клопотанні зазначає, що 16.01.2020 року під час огляду місця події у Рівненському ВП ГУНП в Рівненській у кімнаті прийому громадян, за адресою: м. Рівне, вул. Пушкіна, 4, у гр. ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було вилучено коробку від мобільного телефону марки «Huawei Y7 2019», з наявним в середині мобільним телефоном марки «Huawei Y7 2019» синього кольору, IMEI 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 , який поміщено в спец пакет НП України №EXP0300720, який належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

З метою збереження речових доказів, запобігання можливості їх переховування, пошкодження, зникнення, знищення оскільки майно відповідає критеріям визначеним в ст. 98 КПК України, слідчий вказує на необхідність у накладенні арешту на вилученне майно.

Слідчий подав заяву про розгляд клопотання без його участі, просив його задоволити. У заяві вказав, що власника майна про день та час розгляду клопотання було повідомлено.

Клопотання розглядається без участі слідчого та власника майна, відповідно до положення ч.1 ст. 172 КПК України.

З урахуванням наведеного, відповідно до ч.4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Згідно ч. ч.2, 3 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

У відповідності до ч.1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Враховуючи положення ч. 2 ст. 173 КПК України та вищевикладене, є необхідним накласти арешт майно, вилучене за вищевказаних обставин, оскільки наявні достатні підстави вважати, що майно відповідає критеріям встановленим ст. 98 КПК України, а незастосування арешту може призвести до втрати чи його пошкодження.

При вирішенні питання про арешт майна, слідчий суддя застосовує наймеш обтяжливий спосіб арешту у виді заборони розпоряджатись майном.

Керуючись ст. 170, 171,175 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ :

Накласти арешт на коробку від мобільного телефону марки «Huawei Y7 2019», з наявним в середині мобільним телефоном марки «Huawei Y7 2019» синього кольору, IMEI 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 , які поміщено в спец пакет НП України №EXP0300720, які 16.01.2020 вилучено під час огляду місця події у Рівненському ВП ГУНП в Рівненській у кімнаті прийому громадян, за адресою: АДРЕСА_1 , у гр. ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , шляхом заборони власнику чи будь-якій іншій особі розпоряджатися вказаним майном, до прийняття кінцевого рішення у кримінальному провадженні, залишивши майно у володінні та користуванні його власника.

Роз`яснити, що відповідно до ч.1 ст. 174 КПК України, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Рівненського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1