Справа № 761/3139/20
Провадження № 1-кс/761/2407/2020
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
29 січня 2020 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши клопотання представника ТОВ «Віктрум» - адвоката ОСОБА_2 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 420 170 000 000 021 96 від 07.07.2017,

у с т а н о в и в:
До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання ТОВ «Віктрум» - адвоката ОСОБА_2 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 420 170 000 000 021 96 від 07.07.2017.

На обґрунтування клопотання зазначено, що СУ ФР ГУ ДФС у м. Києві здійснюється досудове розслідування у вказаному вище кримінальному провадженні, у якому рішенням слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 07.05.2019 (справа № 757/22154/19) накладений арешт на грошові кошти ТОВ «Віктрум».

Однак, у подальшому постановою слідчого СУ ФР ГУ ДФС у м. Києві від 06.11.2019 кримінальне провадження № 420 170 000 000 021 96 від 07.07.2017 закрите в частині ТОВ «Віктрум» та ТОВ «Інтертабако».

У зв`язку з цим, представник ТОВ «Віктрум» - адвокат ОСОБА_2 просив скасувати накладений арешт та поновити права товариства щодо розпорядження належними йому грошовими коштами.

Слідчий суддя, дослідивши наявні у його розпорядженні матеріали, дійшов висновку про таке.
У силу ч.1 ст.174 КПК України арешт майна може бути скасований за клопотанням власника майна або його представника, якщо ним, зокрема, доведено, що у подальшому застосування цього заходу відпала потреба або він накладений необґрунтовано.
Як вбачається з ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 07.05.2019 (справа № 757/22154/19) на грошові кошти ТОВ «Віктрум» накладений арешт.

Відповідно до п. 1 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03.06.2016 № 5 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності з клопотанням про скасування арешту до суду, який його наклав.
Аналогічна позиція щодо застосування положень статті 174 КПК наведена у постанові Великої палати Верховного суду від 23.05.2018 у справі № 569/4374/16-ц та постанові Верховного суду від 07.03.2018 у справі № 362/392/16-ц.
Отже, клопотання власника майна або його представника про скасування арешту, накладеного під час досудового розслідування у кримінальному провадженні, підлягає розгляду тим самим судом, яким був заснований такий захід забезпечення провадження.
Згідно з ч. 6 ст. 9 КПК, якщо положення КПК не регулюють або не однозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 Кодексу, яка серед іншого, визначає принцип диспозитивності.

Відповідно до ст. 26 КПК принцип диспозитивності передбачає, що слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що віднесені до його компетенції.

Враховуючи викладене, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання не підлягає розгляду слідчим суддею Шевченківського районного суду м. Києва, що є підставою для його повернення ініціатору для звернення до суду, який застосував відповідний захід забезпечення кримінального провадження.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 7, 9, 26, 174 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в :
Клопотання представника ТОВ «Віктрум» - адвоката ОСОБА_2 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 420 170 000 000 021 96 від 07.07.2017 повернути заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає

Слідчий суддя ОСОБА_1