Провадження № 1-кс/756/3097/19
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
05 листопада 2019 року, слідчий суддя Оболонського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ Оболонського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 5 ОСОБА_4 про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В:

Слідчий за погодженням з прокурором звернулися до суду з клопотанням про арешт майна, а саме 8 покерних столів, 2 рулеточних стола, 14 гральних автоматів « ІНФОРМАЦІЯ_1 » грошових коштів у сумі 600 гривень, гральних фішок у кількості 639 штук, які було вилучено у гральному закладі « ІНФОРМАЦІЯ_2 » у ОСОБА_5 в нежитловому приміщенні за адресою: АДРЕСА_1 .
На обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що СВ Оболонського УП ГУНП у м. Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0007087 від 25.09.2019 за ч.1 ст. 203-2 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що за адресою АДРЕСА_1 працює гральний заклад, де для надання доступу до азартних ігор функціонують гральні автомати, здійснюється гра на рутенці та у покер.
Крім того, встановлено, що за місцем розташування грального закладу знаходиться документація щодо організації та ведення грального бізнесу, чорнові записи, які стосуються ведення незаконного бізнесу у сфері азартних ігор, гральні автомати, системні блоки комп`ютерів, інше обладнання, що є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, або майно, (цінності, речі, грошові кошти), здобутті злочинним шляхом в результаті вчинення даного кримінального правопорушення.
Фактичне зайняття гральним бізнесом відбувається у приміщенні за адресою: АДРЕСА_1 , де розміщено вивіску « ІНФОРМАЦІЯ_3 », яке належить, відповідно до даних Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, «Монтголфієр АГ», зареєстроване у Швейцарський Конфедерації.
В ході досудового розслідування було опитано ОСОБА_6 , який пояснив, що 25.09.2019 року, він зайшов до грального закладу, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , де, піднявшись на другий поверх, передав касиру грошові кошти в сумі 200 грн., на що отримав 10 фішок номіналом по 10 грн. та 4 по 25 грн., після чого, підійшовши до рулетки, розпочав гру.
Крім цього, було відібрано пояснення у ОСОБА_7 , який пояснив, що 22.09.2019 року на сайті Workc.ua він знайшов оголошення про те, що в казино потрібно круп`є, зателефонувавши по зазначеному в оголошенні номеру телефону, від чоловіка на ім`я ОСОБА_8 , який пояснив що він є власником казино, дізнався про оплату роботи круп`є. Після чого, домовившись про зустріч 25.09.2019 року, приступив до роботи круп`є на рулетці, в гральному закладі за адресою АДРЕСА_1 , де працював до приїзду працівників поліції.
Також було опитано ОСОБА_9 , який виконував обов`язки касира-адміністратора і підтвердив факт надання гральних послуг у вказаному закладі, та ОСОБА_10 , який працював охоронцем у гральному закладі, і до його обов`язків входило контролювати вхід-вихід до грального закладу.
Крім того, в ході досудового розслідування, на підставі дозволу про проведення огляду отриманого від адміністратора-касира ОСОБА_9 було проведено огляд в нежитловому приміщенні за адресою: АДРЕСА_2 , яке пристосовано під гральний заклад, виявлено та в подальшому вилучено 8 покерних столів, 2 рулеточних стола, 14 гральних автоматів « ІНФОРМАЦІЯ_1 », грошові кошти в сумі 600 грн., гральні фішки у кількості 639 штук, які постановою слідчого СВ Оболонського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 25 вересня 2019 року визнано речовими доказами та приєднано до кримінального провадження.
З метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, а також встановлення осіб, причетних до кримінального правопорушення, забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування, забезпечення збереження речових доказів та можливої конфіскації майна, слідчий за погодженням з прокурором просять накласти арешт на 8 покерних столів, 2 рулеточних стола, 14 гральних автоматів « ІНФОРМАЦІЯ_1 », грошові кошти в сумі 600 грн., гральні фішки у кількості 639 штук, оскільки, у разі незастосування такого заходу забезпечення існують ризики приховування або зникнення цього майна.
Прокурор та слідчий в судове засідання не з`явилися, однак прокурор подала до суду заяву в якій просила розглянути клопотання у її відсутність та задовольнити клопотання з тих підстав, що в ньому викладені, у зв`язку із чим слідчий суддя приходить до висновку про можливість розгляду клопотання у відсутність зазначених осіб.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання та дослідивши долучені до нього матеріали, дійшов наступного висновку.
Згідно витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань №0007087 від 25.09.2019 (о 22 год. 39 хв.) було внесено відомості за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 203-2 КК України, з посиланням на те, що працівниками Оболонського УП ГУ НП у м. Києві виявлено факт зайняття гральним бізнесом за адресою: АДРЕСА_1 .
Відповдно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Згідно із ч. 2 ст. 173 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Проте, слідчим суддею встановлено, що вилучені в ході огляду 25 вересня 2019 року речі не можуть бути використані у кримінальному провадженні як докази, оскільки вони здобуті із порушенням ст. 87 КПК України, тобто отримані внаслідок істотного порушення прав та свобод людини, гарантованих Конституцією та законами України, а також з порушенням вимог кримінального процесуального законодавства.
Зокрема, як убачається із копії протоколу огляду від 25 вересня 2019 року в нежитловому приміщенні за адресою: АДРЕСА_1 , в період часу з 18 год. до 19 год. 50 хв., було проведено огляд та вилучено майно, на яке слідчий просить накласти арешт, однак у матеріалах клопотання відсутні матеріали, які підтверджують право володіння або користування ОСОБА_9 вказаним приміщенням, чи він є власником або володільцем приміщення у розмінні ч. 1 ст. 233 КПК України.
Крім того, згідно витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань №0007087 від 25.09.2019, внесено відомості за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 203-2 КК України лише о 22 год. 39 хв. 25 вересня 2019 року.
Відповідно до ч. 1 ст. 233 КПК України ніхто не має права проникнути до житла чи іншого володіння особи з будь-якою метою, інакше як лише за добровільною згодою особи, яка ними володіє, або на підставі ухвали слідчого судді, крім випадків, установлених частиною третьою цієї статті.
При цьому слідчий суддя звертає увагу на те, що ч. 1 ст. 233 КПК України передбачає умови лише для проникнення до житла чи іншого володіння особи, а не для проведення огляду чи обшуку в них.
Згідно із ч. 3 ст. 233 КПК України цієї ж статті слідчий, прокурор має право до постановлення ухвали слідчого судді увійти до житла чи іншого володіння особи лише у невідкладних випадках, пов`язаних із врятуванням життя людей та майна чи з безпосереднім переслідуванням осіб, які підозрюються у вчиненні злочину. У такому випадку прокурор, слідчий за погодженням із прокурором зобов`язаний невідкладно після здійснення таких дій звернутися з клопотанням про проведення обшуку до слідчого судді.
Згідно з приписами частини другої статті 234 КПК України обшук проводиться на підставі ухвали слідчого судді.
Відповідно до вимог частини першої статті 237 КПК України з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення слідчий, прокурор проводять огляд місцевості, приміщення, речей та документів.
Частиною другою зазначеної статті 237 КПК України передбачено, що огляд житла чи іншого володіння особи здійснюється згідно з правилами цього Кодексу, передбаченими для обшуку житла чи іншого володіння особи.
Крім того, слідчим суддею встановлено, що ухвалою слідчого судді Оболонського районного суду м. Києва від 27 вересня 2019 року відмовлено у задоволенні клопотання слідчого СВ Оболонського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 , погодженому прокурором Київської місцевої прокуратури № 5 ОСОБА_4 , про дозвіл на проведення огляду за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових за № 0007087 від 25.09.2019, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1ст. 203-2 КК України, з посиланням на те, що огляд зазначеного приміщення не був пов`язаний з врятуванням життя людей та майна чи з безпосереднім переслідуванням осіб, які підозрюються у вчинені злочину.
Таким чином, фактично слідчим було проведено безпідставний огляд приміщення, який отримано від особи, яка не має на те повноважень.
Отже, на думку слідчого судді, з долучених до клопотання матеріалів кримінального провадження вбачається, що старший слідчий ОСОБА_3 проник до приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , з порушенням вимог норм частини першої статті 233 КПК України.
Крім того, відповідно до ч. 3 ст. 215 КПК України здійснення досудового розслідування до внесення відомостей до реєстру або без такого внесення не допускається і тягне за собою відповідальність, встановлену законом. Огляд місця події у невідкладних випадках може бути проведений до внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, що здійснюється негайно після завершення огляду.
Відтак отримані внаслідок такої слідчої дії докази не можуть бути визнані допустимими, оскільки вони отримані внаслідок істотного порушення вимог кримінального процесуального законодавства.
Крім того, в порушення вимог п. 3 ч. 2 ст. 171 КПК України слідчий не зазначив у клопотанні документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.
Враховуючи все вищевикладене, у задоволенні клопотання слідчого необхідно відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 98, 233, 234, 237, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого СВ Оболонського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 5 ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні №0007087 від 25.09.2019 залишити без задоволення.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя: ОСОБА_1