Справа № 513/428/19
Провадження № 1-кп/513/44/19
Саратський районний суд Одеської області

У Х В А Л А

03 грудня 2019 року Саратський районний суд Одеської області у складі головуючого судді ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора військової прокуратури Білгород-Дністровського гарнізону Південного регіону України ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , обвинуваченого ОСОБА_5 , розглянувши у підготовчому судовому засіданні в приміщенні суду в смт.Сарата клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 00000428 від 06.11.2018 року стосовно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Старо-Солдатське Баштанського району Миколаївської області, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого по АДРЕСА_1 , з середньою освітою, не одруженого, військовослужбовця військової служби за контрактом, номера обслуги 2 кулеметного відділення кулеметного взводу роти вогнепальної підтримки військової частини НОМЕР_1 , старшого матроса, відповідно до ст.89 КК України не маючого судимості,

обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 407 КК України,

В С Т А Н О В И В:

03 грудня 2019 року прокурор військової прокуратури Білгород-Дністровського гарнізону Південного регіону України звернувся до суду з клопотанням, яке обґрунтував тим, що 29.03.2019 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 407 КК України.

29.03.2019 року обвинувальний акт відносно останнього направлено до Саратського районного суду Одеської області для розгляду по суті.

Відповідно до ч. 7 ст. 42 КПК України ОСОБА_5 зобов`язаний прибувати за викликом до суду. Однак у підготовче судове засідання, яке було призначено на 06.05.2019 року ОСОБА_5 не прибув, будь-яких підтверджуючих документів про поважність причини не прибуття до суду не надав.

В подальшому на підготовчі судові засідання, які призначались у період червня листопада 2019 року ОСОБА_5 не прибував, будь-яких підтверджуючих документів про поважність причини не прибуття до суду не надав, на телефонні дзвінки не відповідав.

Тому прокурор вважає, що ОСОБА_5 вчиняє дії по переховуванню від суду, тобто існує ризик, що передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Згідно матеріалів кримінального провадження, ОСОБА_5 у період з 1997 по 2008 роки неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності, тому є обґрунтовані підстави вважати, що останній може вчинити інше кримінальне правопорушення, що підтверджує наявність ризику передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Прокурор зазначає, що тримання ОСОБА_5 під вартою є єдиним, виключним й достатнім запобіжним заходом, який зможе забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого на час судового розгляду. Більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою, не забезпечить виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, запобіганню спробам переховуватися від суду, тобто запобігання ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Під час підготовчого судового засідання прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити.

Захисник ОСОБА_4 та обвинувачений ОСОБА_5 просили обрати більш м`який запобіжний захід, посилаючись на те, що обвинувачений не знав, що обвинувальний акт направлений до суду.

Вислухавши прокурора, захисника та обвинуваченого, розглянувши клопотання прокурора, суд приходить до наступного.

За положеннями ч.3 ст.315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Статтею 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого.

Частина 1 ст. 183 КПК України визначає, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Оскільки обвинувачений, починаючи з 06 травня 2019 року жодного разу не прибув до Саратського районного суду у підготовче судове засідання, тобто переховується від суду, що свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Окрім того, про наявність ризику, передбаченого п.5 ч.1 ст.177 КПК України свідчить той факт, що обвинувачений неодноразово був засудженим за вчинення кримінальних правопорушень.

Отже, з урахуванням характеру, ступеню тяжкості інкримінованого ОСОБА_5 кримінального правопорушення, суворості покарання, яке загрожує останньому в разі визнання його винуватим у його вчиненні, даних про особу обвинуваченого, який не має власної сім`ї, негативно характеризується за місцем служби, віку та стану здоров`я обвинуваченого, суд приходить до висновку про наявність підстав для застосування щодо обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки більш м`які запобіжні заходи не забезпечать його належної процесуальної поведінки.

З огляду на вищевказані обставини суд вважає безпідставними доводи захисника щодо можливості застосувати стосовно ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу.

Враховуючи положення частин 4, 5 ст. 182, частини 3 ст. 183 КПК України, а також те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 5 ч.1 ст.177 КПК України, суд вважає можливим визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 30 (тридцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (30 х 1921), тобто 57630 гривень.

Керуючись ст. ст. 177-179, 186, 194, 196, 314- 316 КПК України, суд

У Х В А Л И В:

клопотання прокурора задовольнити. Застосувати щодо обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на гауптвахті ІНФОРМАЦІЯ_2 строком на 60 (шістдесят) днів, починаючи з 03 грудня 2019 року до 01 лютого 2020 року.

Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених кримінально-процесуальним законом України у розмірі 57630 (п`ятдесят сім тисяч шістсот тридцять) гривень, яку необхідно внести на депозитний рахунок територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області (ТУ ДСА України в Одеській області, рахунок отримувача: 5435, код банку отримувача (МФО) 820172, Банк отримувача ДКСУ, м. Київ, код отримувача 26302945, призначення платежу справа № 513/428/19, провадження 1-кп/513/44/19 застава за ОСОБА_5 ).

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу.

Обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави, покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;

2) не відлучатися з місця постійного проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Роз`яснити обвинуваченому наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин, не повідомив про причину своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України і використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Строк дії ухвали закінчується 01 лютого 2020 року.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення, а обвинуваченим у той же строк з моменту вручення копії ухвали, до Одеського апеляційного суду безпосередньо.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя ОСОБА_1