КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 листопада 2019 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

при секретарі судового засідання ОСОБА_4

за участю прокурора ОСОБА_5

підозрюваної ОСОБА_6

розглядаючи у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в місті Києві апеляційну скаргу захисника ОСОБА_7 , який діє в інтересах підозрюваної ОСОБА_6 , на ухвалу слідчого судді Дніпровського районного суду міста Києва від 12 жовтня 2019 року, -

ВСТАНОВИЛА:

Цією ухвалою задоволено клопотання слідчого СВ Дніпровського УП ГУ НП в місті Києві ОСОБА_8 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_9 , та застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 30 днів, який обраховувати з 13 год. 10 хв. 10 жовтня 2019 року, з визначенням застави у розмірі 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 57 630 грн. 00 коп., відносно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, уродженки міста Києва, заміжньої, із середньо-спеціальною освітою, офіційно не працюючої, маючої на утриманні малолітню дитину 2015 року народження, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої, яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

Постановлене рішення мотивоване тим, що стороною обвинувачення доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 інкримінованого їй кримінального правопорушення та існування заявлених ризиків у поведінці останньої, що в сукупності з даними про особу підозрюваної дають підстави для застосування відносно неї виняткового запобіжного заходу.

В апеляційній скарзі захисник ОСОБА_7 , який діє в інтересах підозрюваної ОСОБА_6 , просить ухвалу слідчого судді скасувати та постановити нову, якою застосувати відносно його підзахисної запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. Так, апелянт зазначає про відсутність виключних обставин для застосування відносно ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. В обґрунтування своїх доводів захисник посилається на дані про особу підозрюваної, яка одружена та має на утриманні малолітню дитину, постійне місце проживання, в минулому не судима. Також, згідно доводів апеляційної скарги, вказані стороною обвинувачення ризики є надуманими та не підтверджуються доданими до клопотання слідчого матеріалами.

Не погоджується захисник і з визначеним ОСОБА_6 розміром застави вважаючи його непомірно великим.

Заслухавши доповідь судді, пояснення підозрюваної, яка підтримала апеляційну скаргу і просила її задовольнити, прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги, вважаючи ухвалу слідчого судді законною і обґрунтованою, дослідивши матеріали судового провадження, перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступних висновків.
Відповідно до вимог ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню чи вчинити інше правопорушення.

Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення, слідчий суддя, суд, відповідно до ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, крім наявності вищезазначених обставин, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.
Дослідивши надані суду матеріали, колегія суддів погоджується з висновками слідчого судді в частині, що стосується обґрунтованої підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

Так, виходячи з практики Європейського суду з прав людини, наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів чи інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. На думку колегії суддів, такі фактичні дані містяться в доданих до клопотання слідчого матеріалах, в зв`язку з чим, підозра про ймовірну причетність ОСОБА_6 до вчинення інкримінованого їй кримінального правопорушення, за викладених у клопотанні обставин, слідчим доведена та сумніву у суду щодо їх достатності не викликала.

Разом з тим, розглядаючи клопотання про застосування відносно ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя не в повній мірі дотримався вимог кримінального процесуального законодавства та не врахував у відповідності до ст. 178 КПК України і практики Європейського суду з прав людини всі обставини, з якими закон пов`язує можливість застосування такого запобіжного заходу.

Відповідно до положень ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти ризикам неналежної процесуальної поведінки підозрюваного.

Згідно положень ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, та обґрунтованості підозри слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченимкримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
Крім того, відповідно до пунктів 3, 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод і практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
При цьому, відповідно до установленої практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків). Сама лише тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, хоча і є визначеним елементом при оцінці ризику ухилення від органу досудового розслідування та/або суду, однак не може бути достатньою підставою для законності тримання особи під вартою.
Однак, надані суду матеріали не містять відомостей щодо існування виняткових обставин, які б виправдовували позбавлення ОСОБА_6 права на свободу та давали підстави для тримання її під вартою. Ні слідчий в поданому клопотанні, ні прокурор в судовому засіданні не навели переконливих доводів тих обставин, що забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної і запобігти існуючим ризикам в змозі лише запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Так, хоча ОСОБА_6 і підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відноситься до категорії тяжких, проте в минулому до кримінальної відповідальності не притягувалася, характеризується позитивно, має постійне місце проживання та реєстрації, заміжня, має малолітню дитину, що вказує на наявність міцних соціальних зв`язків. Що стосується заявлених слідчим ризиків, то слід зазначити, що конкретні обставини справи в сукупності з даними про особу підозрюваної, дають підстави вважати, що їм можливо запобігти без запобіжного ув`язнення особи.

При цьому, до такого висновку колегія суддів приходить на підставі наданих їй матеріалів, які не містять відомостей про існування виключних обставин, які б давали підстави вважати що жоден запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою буде недостатнім стримуючим засобом неналежної процесуальної поведінки підозрюваної.
Також, колегія суддів враховує конкретні обставини справи, поведінку підозрюваної, її моральні якості, відсутність відомостей про намагання ухилятися від органів досудового розслідування та суду, спосіб її життя взагалі та роль ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, яка є менш активною.
Таким чином, виходячи з вище зазначених норм закону, враховуючи тяжкість кримінального правопорушення у вчиненні якого ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється, розмір покарання, який загрожує останній у разі визнання її винуватості, дані про особу підозрюваної, а саме її вік, стан здоров`я, сімейний стан, соціальні зв`язки, колегія суддів вважає, що запобігти існуючим ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної в змозі запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.
Саме такий запобіжний захід є співмірним з існуючими ризиками та відповідає особі підозрюваної.
У зв`язку з цим, ухвала слідчого судді підлягає скасуванню з постановлення нової ухвали апеляційним судом, якою за встановлених вище обставин необхідно застосувати відносно ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

За таких обставин, апеляційна скарга захисника ОСОБА_7 , який діє в інтересах підозрюваної ОСОБА_6 , підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 309, 404, 407, 422 КПК України, колегія суддів, -
УХВАЛИЛА:

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_7 , який діє в інтересах підозрюваної ОСОБА_6 , задовольнити.

Ухвалу слідчого судді Дніпровського районного суду міста Києва від 12 жовтня 2019 року, якою задоволено клопотання слідчого СВ Дніпровського УП ГУ НП в місті Києві ОСОБА_8 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_9 , та застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 30 днів, який обраховувати з 13 год. 10 хв. 10 жовтня 2019 року, відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , скасувати.

Постановити нову ухвалу, якою в задоволенні клопотання слідчого СВ Дніпровського УП ГУ НП в місті Києві ОСОБА_8 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_9 , про застосування відносно ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відмовити.

Застосувати відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту заборонивши їй цілодобово залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , строком до 09 листопада 2019 року.

Підозрювана ОСОБА_6 підлягає доставці до місця свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , зі звільненням її з-під варти.

На підставі ч. 5 ст. 194 КК України покласти на підозрювану наступні обов`язки:
- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду;
- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, та у разі наявності інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;
- носити електронний засіб контролю.
Роз`яснити підозрюваній, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за її поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому вона перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї обов`язків, використовувати електронні засоби контролю.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого та прокурора у даному кримінальному провадженні.

Ухвала апеляційного суду оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді: ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3

Справа № 11-сс/824/6071/2019 Категорія ст. 183 КПК України
Слідчий суддя суду 1-ї інстанції: ОСОБА_10
Доповідач у суді апеляційної інстанції: ОСОБА_1