Провадження № 1-кс/638/4931/19
25 листопада 2019 року
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.11.2019 Дзержинський районний суд м. Харкова в складі:
головуючого слідчого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
розглянувши в відкритому судовому засіданні заяву захисника ОСОБА_3 про відвід судді ОСОБА_4 в розгляді клопотання слідчого Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області по кримінальному провадженню №0000694 від 21.02.2019 за ознаками злочину, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_3 , -

встановив:

В провадженні слідчого судді Дзержинського районного суду м. Харкова ОСОБА_4 знаходиться на розгляді клопотання слідчого Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області по кримінальному провадженню №0000694 від 21.02.2019 за ознаками злочину, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_3 .

21.11.2019 захисником ОСОБА_3 завлено клопотання про відвід слідчого судді.

У відповідності до ст. 81 КПК України матеріали клопотання були передані суддею для визначення і подальшої передачі судді для вирішення питання про відвід слідчого судді ОСОБА_4

21.11.2019 заява про відвід була розподілена в провадження слідчого судді ОСОБА_1 .

В обгрунтування вимоги про відвід захисник ОСОБА_3 вказує, що з метою виконання ЗУ «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки», 02.02.2016 в м. Харкові ліквідована адміністративно-територіальна одиниця - Дзержинський район. Натомість утворена нова адміністративно-територіальна одиниця, названа Шевченківським районом.

В той же час, Дзержинський районний суд м. Харкова не ліквідовано, не реорганізовано, і він продовжує своє незаконне функціонування, пов`язане зі своєю злочинною діяльністю у вигляді публічного використання символіки комуністичного тоталітарного режиму.

Захисник вважає, що викладене свідчить про те, що Дзержинський районний суд м. Харкова не є «судом встановленим законом» в розумінні п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року. В зв`язку з чим і суддя ОСОБА_4 , який займає посаду судді в цьому суді, діє у незаконний спосіб - всупереч ЗУ «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їх символіки». Суддя не звільнився із займаної посади у незаконно існуючому суді і очевидно, поставив власні кар`єрні інтереси вище над законом та правами людини.

Захисник вказує, що викладені обставини викликають сумнів у спроможності судді забезпечити гарантії своєї безсторонності та надає підстави заявити йому відвід.

Посилаючись на п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України, якою визначено, що участь судді в кримінальному провадженні виключається, якщо є інші обставини, які викликають сумнів у його неупередженості, захисник вказує, що наведене ним і є тими, іншими обставинами, які викликають розумний сумнів у безсторонності судді та виключають його участь у розгляді справи.

Суд, дослідивши доводи заявника, доходить до наступних висновків.

Статтею 75 КПК України визначені обставини, що виключають участь слідчого судді, судді або присяжного в кримінальному провадженні. Так, слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; якщо він брав участь в цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; за наявності інших обставин, які викликають сумнів в його неупередженості; в випадку порушення встановленого ч. 3 ст. 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи. В складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

В відповідності зі ст. 76 КПК України, суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участі в цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанцій. Суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді першої інстанції, не має права брати участі в цьому ж провадженні в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а також в новому провадженні після скасування вироку або ухвали суду першої інстанції. Суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді апеляційної інстанції, не має права брати участі в цьому ж провадженні в судах першої і касаційної інстанцій, а також в новому провадженні після скасування вироку або ухвали суду апеляційної інстанції. Суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді касаційної інстанції, не має права брати участі в цьому ж провадженні в судах першої і апеляційної інстанцій, а також в новому провадженні після скасування вироку або постанови суду касаційної інстанції.
Заявником відводу не наведено вищевказаних обставин, які могли б бути підставою для відводу судді ОСОБА_4 по даній справі.

Щодо посилання заявника на п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України і ЗУ «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їх символіки» суд приходить до наступного.

Відповідно до ст. 125 Конституції України, судоустрій в Україні будується за принципами територіальності та спеціалізації і визначається законом. Суд утворюється, реорганізовується і ліквідовується законом, проект якого вносить до Верховної Ради України Президент України після консультацій з Вищою радою правосуддя.
Статтею 19 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що суд утворюється і ліквідовується законом. Проект закону про утворення чи ліквідацію суду вносить до Верховної Ради України Президент України після консультацій з Вищою радою правосуддя. Підставами для утворення чи ліквідації суду є зміна визначеної цим Законом системи судоустрою, необхідність забезпечення доступності правосуддя, оптимізації видатків державного бюджету або зміна адміністративно-територіального устрою. Утворення суду може відбуватися шляхом створення нового суду або реорганізації (злиття, поділу) судів.

Указом президента України «Про ліквідацію та утворення місцевих загальних судів» від 29.12.2017 №449/2017 постановлено ліквідувати Дзержинський та Київський районні суди міста Харкова уворити Перший окружний суд міста Харкова у Шевченківському та Київському районах міста Харкова із місцезнаходженням у місті Харкові.

Відповідно до ч. 6 ст. 147 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів» у разі ліквідації суду, що здійснює правосуддя на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці (відповідних адміністративно-територіальних одиниць), та утворення нового суду, який забезпечує здійснення правосуддя на цій території, суд, що ліквідується, припиняє здійснення правосуддя з дня опублікування в газеті «Голос України» повідомлення голови новоутвореного суду про початок роботи новоутвореного суду.

Пунктом 3 Прикінцевих та перехідних положень ЗУ «Про судоустрій і статус суддів» передбачено, що районні, міжрайонні, районні у містах, міські, міськрайонні суди продовжують здійснювати свої повноваження до утворення та початку діяльності місцевого окружного суду, юрисдикція якого розповсюджується на відповідну територію.

На теперішний час Дзержинський районний суд м. Харкова продовжує здійснювати свої повноваження до утворення та початку діяльності Першого окружного суду м. Харкова.

Таким чином, підстави, передбачені ст.ст. 75, 76 КПК України, з яких слідчий суддя ОСОБА_4 не має права брати участь в розгляді клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_3 , відсутні.

Під час розгляду справи суд має бути безстороннім і незалежним, не повинен виявляти будь-якої упередженості та особистих переконань, чітко дотримуватися вимог закону.

Обставини, які навів в своїй заяві захисник ОСОБА_3 , не є такими, що ставлять під сумнів законність дій судді і неупередженість суду.

Виходячи з викладеного, суд дійшов висновку про відсутність законних підстав для задоволення заяви захисника ОСОБА_3 про відвід судді ОСОБА_4 в розгляді зазначеного клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_3 .

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 75, 76, 81, 82, 309 КПК України, ст. 125 Конституції України, ст.ст. 19, 147, п. 3 Прикінцевих та перехідних положень ЗУ «Про судоустрій і статус суддів», Указом президента України «Про ліквідацію та утворення місцевих загальних судів» від 29.12.2017 №449/2017 слідчий суддя,

у х в а л и в:

В задоволенні заяви захисника ОСОБА_3 про відвід судді ОСОБА_4 в розгляді клопотання слідчого Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області по кримінальному провадженню №0000694 від 21.02.2019 за ознаками злочину, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_3 , відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1 .