Справа № 152/664/19
УХВАЛА
іменем України

22 липня 2019 року м. Шаргород

Справа №152/664/19

Провадження №1-кс/152/274/19

Слідчий суддя Шаргородського

районного суду Вінницької області ОСОБА_1 ,

з участю:

секретаря судового

засідання ОСОБА_2 ,

прокурора

Жмеринської

місцевої прокуратури ОСОБА_3 ,

слідчого СВ

Шаргородського ВП

Жмеринського ВП ГУНП

у Вінницькій області ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника підозрюваного

ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 ,

розглянувши в залі суду клопотання слідчого СВ Шаргородського ВП Жмеринського ВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_4 про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою,

встановив:

17.07.2019 року слідчий СВ Шаргородського ВП Жмеринського ВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Шаргородського районного суду з клопотанням про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 , погодженим прокурором Жмеринської місцевої прокуратури ОСОБА_7 .

Клопотання мотивує тим, що ним розглядаються матеріали кримінального провадження №0000147 від 28.05.2019 року за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, в ході розгляду яких встановлено, що ОСОБА_5 підозрюється в тому, що 27.05.2019 року приблизно о 23 годині 30 хвилин, перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, прийшов до домогосподарства ОСОБА_8 у АДРЕСА_1 , із яким у останнього раптово виникли неприязні відносини, зайшов до будинку, підійшовши до ОСОБА_8 , узяв його руками за плечі та стягнув з ліжка на підлогу. Після цього, ОСОБА_5 , діючи умисно, реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на протиправне заподіяння смерті ОСОБА_8 , наніс приблизно 8 ударів правою рукою в область голови останньому, після чого залишив його на підлозі та покинув будинок.
28.05.2019 року було виявлено труп ОСОБА_8 у одній із кімнат житлового будинку, розташованого в АДРЕСА_1 .

Відповідно до лікарського свідоцтва про смерть №41 від 29.05.2019 року смерть ОСОБА_8 настала внаслідок набряку головного мозку, дифузної травми головного мозку.

Злочин, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , кваліфікується за ч.1 ст.115 КК України умисне вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

28.05.2019 року о 20 годині 30 хвилин ОСОБА_5 затримано на підставі ст.208 КПК України, а 29.05.2019 року о 17 годині 15 хвилин повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

Ухвалою слідчого судді Шаргородського районного суду Вінницької області від 30.05.2019 року до підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на шістдесят днів, до 20 години 30 хвилин 26.07.2019 року.
У зв`язку із неможливістю закінчити досудове розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 , черезнеобхідність проведення ряду експертиз, складення обвинувального акту та реєстру матеріалів досудового розслідування, виконання інших слідчих та процесуальних дій, просить продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 в межах строку досудового розслідування до 29.08.2019 року, яке продовжено 15.07.2019 року керівником Жмеринської місцевої прокуратури ОСОБА_9 .

В обґрунтування клопотання про продовження застосування саме такого виду запобіжного заходу зсилається на те, що ризики, які були наявні на час обрання запобіжного заходу, передбачені п.п.1, 3 5 ст.177 КПК України, продовжують існувати і надалі, зокрема ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років, ніде не працює, не має джерела доходів, міцних соціальних зв`язків, що дає підстави вважати, що в подальшому він може вчинити інший злочин, переховуватися від органів досудового розслідування, а також перешкоджатиме встановленню істини у кримінальному провадженні.

Вказані обставини, на думку слідчого, свідчать про те, що ризики, передбачені ст.177 КПК України продовжують існувати, і є необхідність продовження строків запобіжного заходу щодо підозрюваного ОСОБА_5 в межах строку досудового розслідування до 29.08.2019 року, оскільки інший, більш м`який запобіжний захід не є ефективним та достатнім для запобігання встановленим ризикам.
При розгляді клопотання слідчий СВ Шаргородського ВП Жмеринського ВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_4 його підтримав, зсилаючись на обставини, викладені в клопотанні. Просить задовольнити означене клопотання у повному обсязі, продовжити строк запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 , оскільки наявні ризики, передбачені п.п.1, 3, 5 ст.177 КПК України, які продовжують існувати, у зв`язку із чим інший, більш м`який запобіжний захід не є ефективним та достатнім для запобігання встановленим ризикам.
Прокурор Жмеринської місцевої прокуратури ОСОБА_3 підтримав зазначене клопотання і просить його задовольнити, зсилаючись на те, що метою продовження строку дії запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків прибуття до слідчого і суду та запобігання ухиленню від слідства, з метою запобігання спробам перешкоджати кримінальному провадженню, чинити тиск на свідків у даному кримінальному провадженні, та з метою виконання процесуальних дій. У зв`язку із цим вважає, що залишилися раніше встановлені ризики, передбачені ст.177 КПК України, тому є підстави для продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою в межах досудового розслідування до 29.08.2019 року.

Підозрюваний ОСОБА_5 , який приймає участь у судовому розгляді клопотання в режимі відеоконференції, та його захисник адвокат ОСОБА_6 при розгляді клопотання не заперечували щодо його задоволення, вважають, що слід продовжити запобіжний захід підозрюваному, який на теперішній час знаходиться на стаціонарній психолого-психіатричній експертизі.
Слідчий суддя, вислухавши пояснення слідчого СВ Шаргородського ВП ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , думки прокурора ОСОБА_3 та адвоката ОСОБА_6 , дослідивши матеріали кримінального провадження, додані слідчим до клопотання, прийшов до наступного висновку.

Відповідно до вимог ч.1 ст.176 КПК України, запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Згідно із ч.4 ст.176 КПК України, запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження судом за клопотанням прокурора.

Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також, в тому числі, запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; перешкоджати кримінальному провадженню; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Частиною 2 статті 177 КПК України встановлено, що підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

В п.175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 року «Нечипорук і Йонкало проти України» зазначено: «що термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (…). Мета затримання для допиту полягає в сприянні розслідуванню злочину через підтвердження або спростування підозр, які стали підставою для затримання (…). Однак, вимога, що підозра має ґрунтуватися на обґрунтованих підставах, є значною частиною гарантії недопущення свавільного затримання і тримання під вартою. Більше того, за відсутності обґрунтованої підозри особа не може бути за жодних обставин затримана або взята під варту з метою примушення її зізнатися у злочині, свідчити проти інших осіб або з метою отримання від неї фактів чи інформації, які можуть служити підставою для обґрунтованої підозри (…)».

З матеріалів, доданих слідчим до клопотання, вбачається, що 28.05.2019 року до ЄРДР внесено повідомлення про надходження повідомлення про те, що надійшло повідомлення по телефону від секретаря Мурафської об`єднаної територіальної громади ОСОБА_10 про те, що у АДРЕСА_1 , виявлено мертвим з явними тілесними ушкодженнями власника домогосподарства ОСОБА_8 , який проживав одиноко; відомості про що внесені до ЄРДР, кваліфікація злочину ч.1 ст.115 КК України; повідомлена про підозру особа ОСОБА_5 (а.п.3).
28.05.2019 року о 20 годині 30 хвилин ОСОБА_5 затримано в порядку ст.208 КПК України (а.п.11-12).

29.05.2019 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру за ч.1 ст.115 КК України (а.п.41-42).

ОСОБА_5 , допитаний в якості підозрюваного 29.05.2019 року, визнав себе винуватим у вчиненні злочину при обставинах, зазначених у повідомленні про підозру (а.п.13).

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні злочину підтверджується протоколом огляду місця події від 28.05.2019 року (а.п.6-7); заявою ОСОБА_5 про добровільну видачу працівникам поліції футболки зеленого кольору та штанів темно-синього кольору, на яких наявні сліди крові (а.п.8); протоколом огляду речей, виданих ОСОБА_5 від 28 травня 2019 року (а.п.9); лікарським свідоцтвом про смерть №41 від 29.05.2019 року, згідно з яким смерть ОСОБА_8 настала від набряку головного мозку, дифузної травми головного мозку (а.п.10); протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 29.05.2019 року (а.п.14); протоколами проведення слідчих експериментів від 31.05.2019 року та 11.07.2019 року (а.п.15-16, 17).
З копії ухвали слідчого судді Шаргородського районного суду ОСОБА_12 від 30.05.2019 року вбачається, що до підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах шістдесяти днів до 20 години 30 хвилин 26.07.2019 року включно (а.п.20-24).

Постановою керівника Жмеринської місцевої прокуратури ОСОБА_9 від 15.07.2019 року продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000147 до 29.08.2019 року (а.п.18-19).

Згідно із ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Частиною 3 статті 197 КПК України встановлено, що строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом. Сукупний строк тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого під час досудового розслідування не повинен перевищувати дванадцяти місяців у кримінальному провадженні щодо тяжких або особливо тяжких злочинів.

Виходячи з практики ЄСПЛ, що висловлена у п.п.91-93 рішення у справі «Пірузян проти Вірменії» від 26.06.2012 року, особа, яка обвинувачується у вчиненні злочину, повинна бути завжди звільнена до завершення судового процесу, якщо тільки держава не зможе довести, що наявні «доречні та достатні» причини для обґрунтування продовження її тримання під вартою. Національні суди повинні дослідити всі факти, що свідчать за чи проти існування справжньої вимоги суспільного інтересу, який обгрунтовує, з належним урахуванням принципу презумпції невинуватості, відхід від правила поваги до індивідуальної свободи, та викласти їх у своїх рішеннях стосовно клопотань про звільнення. Подальше існування розумної підозри того, що затримана особа вчинила правопорушення, є умовою sine qua non для законності продовжуваного тримання під вартою, але після спливу певного часу вона більше є недостатньою. У таких випадках Суд повинен установити, чи наведені судовими органами інші підстави надалі обґрунтовують позбавлення свободи. Якщо такі підстави були «доречними» та «достатніми», Суд повинен також установити, чи продемонстрували компетентні національні органи «особливу ретельність» під час здійснення провадження.

В п.141 рішення ЄСПЛ у справі «Расул Джафаров проти Азербайджану» від 17.03.2016 року зазначено, що вимога процедурної справедливості відповідно до статті 5 параграфу 4 не передбачає єдиного і незмінного стандарту, який повинен застосовуватися незалежно від контексту, фактів і обставин справи. Хоча процедура, передбачена статтею 5 параграфу 4, не обов`язково вимагає присутності тих же гарантій, що стаття 6 для кримінального або цивільного судочинства, вона повинна носити судовий характер і надавати гарантії, що відповідають типу позбавлення волі в конкретній справі. Таким чином, розгляд має бути змагальним і завжди повинна забезпечуватися «рівність сторін». Крім того, хоча стаття 5 параграфу 4 Конвенції не передбачає зобов`язання розглядати кожен аргумент, наведений затриманим, суддя, який розглядає аргументи проти попереднього ув`язнення, повинен взяти до уваги конкретні факти, згадані затриманим, і може поставити під сумнів існування умов, необхідних для «законності» для цілей Конвенції, позбавлення волі.

Відповідно до ст.199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.… Клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Зазначене також відповідає практиці Європейського суду з прав людини, викладеній, зокрема, у рішеннях в справі «Харченко проти України» від 10.02.2011 року (п.80), та «Єлоєв проти України» від 06.02.2009 року (п.60), відповідно до якої … «згідно з пунктом 3 статті 5 Конвенції після спливу певного часу саме тільки існування обґрунтованої підозри перестає бути підставою для позбавлення свободи і судові органи зобов`язані навести інші підстави для продовжуваного тримання під вартою. До того ж такі підстави мають бути чітко зазначені…».

Клопотання про продовження строку тримання під вартою подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування (ч.2 ст.199 КПК України).
Слідчим суддею встановлено і не заперечується сторонами кримінального провадження, що досудове розслідування не завершено, щодо підозрюваного здійснюється психолого-психіатрична експертиза, призначена ухвалою слідчого судді, у зв`язку із чим не виконані вимоги ст.ст.290, 293 КПК України, зокрема, не відкрито матеріали кримінального провадження слідчим та прокурором іншій стороні, не складено та не затверджено обвинувальний акт та не надана його копія іншій стороні кримінального провадження, що перешкоджає завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Зазначення вказаних обставин у клопотанні слідчим відповідає вимогам п.2 ст.199 КПК України.

Також, слідчий суддя встановив, що проаналізовано і зазначено вище, що не зменшилися ризики, зазначені в ухвалі слідчого судді від 30.05.2019 року, передбачені п.п.1, 3, 5 ст.177 КПК України, що стали підставою для застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, тобто є доречні та достатні підстави, які виправдовують тримання підозрюваного під вартою.

Так, слідчий суддя враховує відсутність у підозрюваного ОСОБА_5 постійного місця роботи, джерела доходів, власного житла, міцних соціальних зв`язків, а також, враховуючи, що за злочин, у вчиненні якого підозрюється останній, передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років, враховуючи, що згідно з ухвалою слідчого судді від 07.06.2019 року останній поміщений до Хмельницької обласної психіатричної лікарні №1 для проведення судово-психолого-психіатричної експертизи, то наявний ризик, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

З наведених вище обставин слідчий суддя не вбачає підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу щодо підозрюваного ОСОБА_5 .
При цьому, слідчий суддя виходить з того, що статтею 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка, відповідно до вимог ч.1 ст.9 Конституції України, ратифікована Законом від 17.07.1997 року «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів №2,4,7 та 11 Конвенції», і є частиною національного законодавства України, встановлено, що кожна людина має право на свободу і особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, інакше ніж відповідно до процедури, встановленої законом, зокрема, у випадку законного арешту або затримання особи, здійсненого з метою її присутності перед компетентним судовим органом на підставі обґрунтованої підозри у вчиненні злочину або якщо обґрунтовано визнається за необхідне запобігти вчиненню нею злочину або її втечі після його вчинення.

Слідчий суддя зобов`язаний визначити в ухвалі про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою дату закінчення її дії у межах строку, передбаченого КПК України (ч.4 ст.196 КПК України).

Слідчий у клопотанні просить продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_5 в межах строку досудового розслідування, який, продовжено до 29.08.2019 року (а.п.18-19).

Тому слідчий суддя вважає, що клопотання про продовження строку тримання ОСОБА_5 під вартою підлягає задоволенню і вважає за можливе продовжити цей строк в межах строків, заявлених слідчим у клопотанні до 29.08.2019 року включно.

Таким чином, клопотання слідчого СВ Шаргородського ВП ОСОБА_4 підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.176, 177, 178, 182, 183, 196, 197, 199, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,

ухвалив:

Клопотання слідчого СВ Шаргородського ВП Жмеринського ВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_4 про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та жителя АДРЕСА_2 , громадянина України, не одруженого, не працюючого, раніше не судимого, в межах строку досудового розслідування, тобто з 22.07.2019 року до 29.08.2019 року включно.

Строк тримання під вартою ОСОБА_5 вираховувати з моменту затримання з 20 години 30 хвилин 28.05.2019 року.

Строк дії цієї ухвали визначити до 29.08.2019 року включно.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення і припиняє свою дію після закінчення строку дії ухвали про застосування запобіжного заходу, ухвалення виправдувального вироку чи закриття провадження в порядку, передбаченому ст.ст.284, 288, п.2 ч.2 ст.314, ч.6 ст.340, ст.417, п.3 ч.1 ст.346 КПК України.

Копію ухвали вручити підозрюваному ОСОБА_5 негайно після її оголошення шляхом надсилання у Хмельницьку психоневрологічну лікарню №1 для вручення останньому, в тому числі, на електронну адресу.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга до Вінницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу слідчого судді постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя Шаргородського районного суду
Вінницької області ОСОБА_1