Справа № 404/1273/19
Номер провадження 1-кс/404/2065/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 травня 2019 року м. Кропивницький

Слідчий суддя Кіровського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання, внесене у кримінальному провадженні №0000134, про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт.Олександрівка Олександрівського району Кіровоградської області, українця, громадянина України, з повною вищою освітою, одруженого, не працюючого, маючого інвалідність 2 групи, зареєстрованого та проживаючого по АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15 ч.1 ст.115 КК України,

ВСТАНОВИВ:

14.05.2019 року начальник СВ Кіровоградського РВП Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_6 звернулася до суду із клопотанням у вказаному кримінальному провадженні, яке погоджено прокурором Кіровоградської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 .

На обґрунтування клопотання начальник СВ Кіровоградського РВП Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області зазначила, що нею здійснюється досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні, яке внесене 17.02.2019 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15 ч.1 ст.115 КК України, а саме вчинення закінченого замаху на вбивство, тобто на умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

17.02.2019 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15 ч.1 ст.115 КК України.

Ухвалою Кропивницького апеляційного суду від 27.02.2019 року залишено без змін ухвалу Кіровського районного суду м. Кіровограда від 19.02.2019 року, якою задоволено клопотання слідчого та стосовно ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, тобто з 20 год. 45 хв. 16 лютого 2019 року до 20 год. 45 хв. 16 квітня 2019 року.

Постановою керівника Кіровоградської місцевої прокуратури від 11.04.2019 року продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №000134 до трьох місяців - 17.05.2019 року, а ухвалою Кіровського районного суду м.Кіровограда від 16.05.2019 року продовжено строк досудового розслідування до чотирьох місяців - до 17.06.2019 року.

Ухвалою Кіровського районного суду м.Кіровограда від 15.04.2019 року підозрюваному ОСОБА_5 продовжено дію запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на тридцять два дні, тобто до 20 год. 45 хв. 17 травня 2019 року, у межах продовженого строку досудового розслідування.

Посилаючись на те, що строк досудового розслідування у кримінальному провадженні було продовжено до 4-х місяців, тобто до 17.06.2019 року, виникла необхідність у продовженні строку тримання під вартою ОСОБА_5 , який обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`ятнадцяти років, відносно неповнолітньої особи, у зв`язку з чим начальник СВ Кіровоградського РВП Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області просила задовольнити клопотання.

Заслухавши прокурора, який підтримав внесене клопотання, підозрюваного та його захисника, які просили врахувати стан здоров`я обвинуваченого, недостатню обґрунтованість підозри у вчиненні злочину та застосувати запобіжний захід у виді домашнього арешту, оскільки підозрюваний має постійне місце проживання, офіційний дохід, характеризується позитивно, має родину та виховує неповнолітню дитину, слідчий суддя приходить до таких висновків.

Відповідно до ст.199 КПК України слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Зі змісту ст.197 КПК України вбачається, що строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів. Строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання. Строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом. Сукупний строк тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого під час досудового розслідування не повинен перевищувати дванадцяти місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжких або особливо тяжких злочинів.

17 лютого 2019 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000134 з правовою кваліфікацією за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15 ч.1 ст.115 КК України, внесено відомості, про те, що 16 лютого 2019 року близько 20 год. 30 хв. ОСОБА_5 , перебуваючи біля домоволодіння АДРЕСА_2 , в ході сварки, з метою вбивства, сокирою наніс один удар по голові неповнолітньому потерпілому ОСОБА_7 , чим спричинив останньому тілесне ушкодження у вигляді: сагітальної рубленої рани лицьової частини голови, однак не довів свій злочинний умисел до кінця, з причин, що не залежали від його волі, так як ОСОБА_7 було доставлено до Кіровоградської дитячої обласної лікарні для надання невідкладної медичної допомоги.

Під час досудового розслідування 17.02.2019 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15 ч.1 ст.115 КК України.

16.05.2019 року ухвалою слідчого судді продовжено строк досудового розслідування в цьому кримінальному провадженні до чотирьох місяців, тобто до 17 червня 2019 року. Таким чином, ініціатор клопотання (слідчий) має достатні підстави звернутись з клопотанням до слідчого судді про продовження строку тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 , але не більше як у межах продовженого строку досудового розслідування.

Європейський суд з прав людини підкреслює, що наявність підстав для тримання особи під вартою та продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи.

При вирішенні питання про продовження строку тримання підозрюваного під вартою, враховані докази, що свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчинені ОСОБА_5 кримінального правопорушення, тяжкості покарання, яке загрожує йому, у разі визнання його винним, а також характер вчиненого, минуле й особисті та соціальні обставини життя, та його зв`язки з суспільством.

Внесене слідчим клопотання відповідає вимогам ч.3 ст.199 КПК України. Матеріали клопотання, серед яких: витяг з ЄРДР, протокол про прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення, проведення огляду місця події, обшуку, пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, допиту свідків, протокол затримання особи, повідомлення про підозру та медична документація (а.с.1-99), які містять відомості про вчинення підозрюваним дій, направлених на нанесення сокирою тілесних ушкоджень потерпілому в область життєво важливого органу голови, - містять достатні дані про наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні раніше зазначеного кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15 ч.1 ст.115 КК України.

Згідно з п.175 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 року термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення.

Таким чином вимога обґрунтованої підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином, і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

З огляду на викладене, слідчий суддя вважає, що наявні матеріали клопотання свідчать про існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що ОСОБА_5 міг вчинити кримінальне правопорушення, передбачене ч.2 ст.15 ч.1 ст.115 КК України.

Оскільки на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду по суті, а саме питань, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, то слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів лише визначає, що причетність ОСОБА_5 до вчинення злочину, підозра у якому йому повідомлена, є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу.

За таких обставин слідчий суддя не бере до уваги твердження сторони захисту щодо не доведення стороною обвинувачення під час розгляду клопотання обґрунтованості висунутої підозри ОСОБА_5 .

Положеннями ч.1 ст.183 КПК України передбачено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що кожен із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, крім випадків, передбачених ч.5 ст.176 КПК України.

Згідно з вимогами ст.178 КПК України слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні замаху на умисний особливо тяжкий злочин, що посягає на найвищі соціальні цінності як недоторканість життя та здоров`я неповнолітнього потерпілого, від якого настали тяжкі наслідки, а саме потерпілий перебував на тривалому лікуванні, переніс декілька оперативних втручань, за що передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`ятнадцяти років. Крім того, дії підозрюваного визначаються особливою зухвалістю, із застосуванням заздалегідь підготовленого знаряддя злочину та нездатністю врегульовувати конфлікти мирним шляхом.

При цьому підозрюваний залишив місце події, з показань свідків та потерпілого, долучених до справи, вбачається, що намагався вплинути на їх поведінку та поведінку власної доньки і дружини під час події, які на даний час не допитані, що, зважаючи на зміст висунутої підозри у вчиненні замаху на умисний особливо тяжкий злочин, дає підстави вважати із достатньої вірогідністю, що підозрюваний намагатиметься вчинити дії, спрямовані на перешкоджання кримінальному провадженню шляхом переховування, впливу на неповнолітніх свідків та потерпілого, приховування і знищення доказів та у тому числі, можливості вчинення іншого правопорушення стосовно інших осіб. Наведене підтверджує заявлені стороною обвинувачення ризики, передбачені п.п.1, 2, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України та спростовує протилежні доводи сторони захисту.

Також слідчий суддя враховує, що лікарі медичної частини слідчого ізолятора здатні забезпечити підозрюваному право на лікування, у разі необхідності, особа, яка утримується під вартою, може бути госпіталізована до медичної установи. Достатніх та переконливих доказів того, що підозрюваний на даний час має захворювання, яке перешкоджає його триманню під вартою, слідчому судді не надано.

Наведені обставини переконують, що заявлений ризик та суспільна небезпека особи підозрюваного не зменшилась та виправдовує продовження тримання її під вартою. Відсутні належні об`єктивні і допустимі докази про зменшення або відсутність ризиків передбачених у пунктах 1, 2, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України. Домашній арешт не попередить існуючих ризиків та не забезпечить виконання обов`язків покладених на підозрюваного. Не зменшились і ризики неналежної процесуальної поведінки з боку підозрюваного, враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, суспільну важливість об`єктів посягання, характер та обставини протиправних дій, в яких він підозрюється.

Через необхідність проведення великого обсягу слідчих (процесуальних) дій, отримання висновків експертів, забезпечення сторони захисту в ознайомленні з матеріалами провадження, начальник СВ Кіровоградського РВП Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області обґрунтовано ініціював розгляд клопотання про продовження тримання підозрюваного під вартою в межах існуючого строку досудового розслідування по означеному кримінальному провадженню.

Таким чином, враховуючи обставини провадження, зважаючи на доведення перед судом стороною обвинувачення обставин, передбачених ч.1 ст.194 КПК України, слідчий суддя вважає, що у провадженні наявні реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи підозрюваного. Вищезазначені обставини є виправданими та необхідними елементами (ризиками), що визначають та виправдовують потребу в триманні підозрюваного під вартою, а тому клопотання начальника СВ Кіровоградського РВП Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області підлягає задоволенню.

Відтак, після закінчення строку дії ухвали про застосування запобіжного заходу, починаючи з 20 години 45 хвилин 17 травня 2019 року, підозрюваному ОСОБА_5 слід продовжити дію запобіжного заходу - тримання під вартою строком на 31 день, тобто до 20 години 45 хвилин 17 червня 2019 року - в межах продовженого строку досудового розслідування.

Також, відповідно до положень ч.4 ст.183 КПК України, слідчий суддя вважає, що відсутні підстави для визначення розміру застави у кримінальному провадженні, оскільки було вчинено злочин із застосуванням насильства.

З огляду на перераховані обставини, керуючись ст.ст.131, 132, 176-178, 183, 193, 194, 196, 197, 199, 205, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання начальника СВ Кіровоградського РВП Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_6 про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 31 (тридцять один) день, тобто до 20 години 45 хвилин 17 червня 2019 року, без права внесення застави.

Строк дії ухвали визначити до 20 год. 45 хв. 17.06.2019 року.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги за відсутності такої скарги, а при оскарженні ухвали - після постановлення ухвали апеляційним судом при відхиленні апеляції.

Слідчий суддя Кіровського
районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1