Справа № 510/2288/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
26.11.2019 м. Рені

Слідчий суддя Ренійського районного суду Одеської області ОСОБА_1 ,

- за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання слідчого СВ Ренійського ВП Ізмаїльського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Ізмаїльської місцевої прокуратури Одеської області ОСОБА_4 , про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В :
Слідчий СВ Ренійського ВП Ізмаїльського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 звернувся до суду із клопотанням про накладення арешту на:

1) сітки з ліски, сірого кольору, моно нить, у кількості 20 одиниць для вилову риби: 10 од. довжиною 50 м., висотою 1,5 м., вічко 40 мм.; 5 од. довжиною 50 м., висотою 1,5 м., вічко 30 мм., та 5 од. довжиною 50 м., висотою 1,5 м., вічко 50 мм.;

2) дерев`яний човен типа «плоскодонка», не новий, без бортового номеру, саморобний, засмольований, довжиною 3,5 м, шириною 1,2 м., висотою бортів 0,6 м.

Як виходить з наданого суду клопотання, 19.08.2019р. до Ренійського ВП Ізмаїльського ВП ГУНП в Одеській області надійшли матеріали з Ренійського районного суду за фактом того що, 20.06.2019 р. на оз. Ялпуг в районі с. Новосільське ОСОБА_5 здійснював незаконний вилов цінних порід риби забороненими знаряддями лову - сітками лісковими о кількості 20-ти штук, не маючи спеціального дозволу, чим спричинив шкоду рибним запасам України на суму 4301 грн.

Зазначений факт був виявлений працівниками Одеського рибоохоронного патруля.

Відомості про вчинене кримінальне правопорушення внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 20.08.2019р. за № 0000260 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

В ході проведення слідчих дій по вищевказаному кримінальному провадженню було проведено огляд:

22.11.2019 гр. в приміщені зберігання речових доказів у Державному агентстві рибного господарства України, Західно-Чорноморська Рибохорона, м. Ізмаїл, вул. Корабельників 1а, - сіток з ліски, сірого кольору, моно нить, у кількості 20 одиниць для вилову риби: 10 од. довжиною 50 м., висотою 1,5 м., вічко 40 мм.; 5 од. довжиною 50 м., висотою 1,5 м., вічко 30 мм., та 5 од. довжиною 50 м., висотою 1,5 м., вічко 50 мм.;

22.11.2019 р. на території причалу № 16 а, озера Ялпуг, с. Н. Некрасівка, Ізмаїльського району Одеської області - дерев`яного човну типа «плоскодонка», не нового, без бортового номеру, саморобного, засмольованого, довжиною 3,5 м, шириною 1,2 м., висотою бортів 0,6 м.

Ці предмети визнані речовими доказами у кримінальному провадженні.

Беручи до уваги все вищевикладене, слідчий зазначає, що вищевказані об`єкти по даному кримінальному провадженню мають значення речових доказів, підлягають огляду, як речові докази, можуть бути предметом конфіскації, з метою повного, всебічного та неупередженого дослідження всіх обставин справи, враховуючі реальну можливість зацікавлених осіб знищити їх, сховати, просить суд накласти арешт на вищевказане майно.

Згідно ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника. Не прибуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Фіксування судового засідання здійснювалось за допомогою системи звукозапису «Камертон», оскільки в суді системою звуко та відеофіксації судових засідань «Акорд» обладнано лише два зали, розгляд справ іншими суддями проходить в штатному режимі. Клопотання про заходи забезпечення кримінального провадження, відповідного до вимог КПК України, розглядаються слідчим суддею у стислі строки, на момент розгляду даного клопотання, обидва обладнані зали системою звуко та відеофіксації судових засідань «Акорд», були зайняті у зв`язку з розглядом інших справ.
Слідчий у судовому засіданні підтвердив доводи заявленого клопотання про арешт майна, на його задоволенні наполягав. ОСОБА_5 просив суд розглянути вищевказане клопотання без його участі.

Заслухавши пояснення слідчого, дослідивши додані до клопотання матеріали, перевіривши доводи клопотання, слідчий суддя дійшов до висновку, що клопотання слідчого є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Згідно п. 1 ч. 2 ст. 171 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);)розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Відповідно до ч. 3 ст. 171 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 171 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
З урахуванням положень ст. 2, 7 КПК України, при розгляді клопотання про накладення арешту на майно в порядку ст. 170-173 КПК України, для прийняття законного, обґрунтованого та справедливого рішення, слідчий суддя повинен з`ясувати правову підставу для арешту майна, яка має бути викладена у клопотанні слідчого та відповідати вимогам закону.

Вказана норма узгоджується зі ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, відповідно до якої будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу в контексті норм закону.

У своїх висновках ЄСПЛ неодноразово нагадував, що перша та найважливіша вимога статті 1 Протоколу 1 полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним: друге речення п. 1 дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а п. 2 визначає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном шляхом введення в дію «законів». Більше того, верховенство права, один з фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей конвенції (рішення у справах «Амюр проти Франції», «Колишній король Греції та інші проти Греції» та «Малама проти Греції»).

Як вбачається з витягу по кримінальному провадженню №0000260 від 20.08.2019р., до ЄРДР внесені данні про злочин з правовою кваліфікацією за ч. 1 ст. 249 КК України, який є злочином невеликої тяжкості.
З матеріалів, які надані слідчим в обґрунтування клопотання про накладення арешту на вилучене майно, слідчий суддя вбачає наявність вчинення суспільно небезпечного діяння, а щодо речових доказів ліскових сіток та дерев`яного човна - реальну можливість зацікавлених осіб знищити, приховати їх. Тому, з метою запобігання вищевказаних можливостей щодо речових доказів, з метою їх збереження доцільно накласти на них арешт.

На підставі викладеного, керуючись ст. 98, 132, 170 - 173, ст. 309 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :
Клопотання слідчого СВ Ренійського ВП Ізмаїльського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Ізмаїльської місцевої прокуратури Одеської області ОСОБА_4 , про арешт майна задовольнити.

З метою збереження речових доказів - накласти арешт на майно, яке визнане речовим доказом по кримінальному провадженню №0000260 від 20.08.2019р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, а саме на:

1)оглянуті 22.11.2019 р. сітки з ліски, сірого кольору, моно нить, у кількості 20 одиниць для вилову риби: 10 од. довжиною 50 м., висотою 1,5 м., вічко 40 мм.; 5 од. довжиною 50 м., висотою 1,5 м., вічко 30 мм., та 5 од. довжиною 50 м., висотою 1,5 м., вічко 50 мм., - які передані на відповідальне зберігання відповідальній особі за зберігання речових доказів у Державному агентстві рибного господарства в Одеській області, за адресою: м. Ізмаїл, вул. Корабельників 1а;

2) оглянутий 22.11.2019 р. дерев`яний човен типа «плоскодонка», не новий, без бортового номеру, саморобний, засмольований, довжиною 3,5 м, шириною 1,2 м., висотою бортів 0,6 м., який переданий на відповідальне зберігання відповідальній особі на території причалу № 16 а, озера Ялпуг, с. Н. Некрасівка, Ізмаїльського району Одеської області.

На ухвалу слідчого судді протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляція до Одеського апеляційного суду.

Слідчий суддя: ОСОБА_1