Провадження № 1-кс/931/420/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
12 листопада 2019 року смт. Локачі

Слідчий суддя Локачинського районного суду - ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря - ОСОБА_2 ,

скаржника - ОСОБА_3 ,

розглянувши скаргу ОСОБА_3 на постанову слідчого СВ Луцького ВП ГУНП у Волинській області ОСОБА_4 від 10.08.2019 року про закриття кримінального провадження № 0000006 від 29.01.2019 року,

в с т а н о в и л а :

31.10.2019 року до Локачинського районного суду з Волинського апеляційного суду надійшла для розгляду скарга ОСОБА_3 на постанову слідчого СВ Луцького ВП ГУНП у Волинській області ОСОБА_4 від 10.08.2019 року про закриття кримінального провадження № 0000006 від 29.01.2019 року.

Того ж дня, слідчим суддею ОСОБА_1 було відкрито провадження за даною скаргою, розгляд якої призначено на 15 год. 30 хв. 04.11.2019 року.

Свою скаргу скаржник мотивує тим, що постановою слідчого СВ Луцького ВП ГУНП у Волинській області ОСОБА_5 від 10 серпня 2019 року було закрито кримінальне провадження № 0000006 від 29 січня 2019 року у зв`язку з відсутністю в діянні складу кримінального правопорушення.

Копія зазначеної постанови була ним отримана 19 вересня 2019 року. В цей же день вказана постанова була ним оскаржена в порядку ч. 6 ст. 284 КПК України.

21 жовтня 2019 року ним було отримано лист прокурора Луцької місцевої прокуратури ОСОБА_6 , згідно з яким підстав для скасування постанови слідчого СВ Луцького ВП ГУНП у Волинській області ОСОБА_5 від 10 серпня 2019 року про закриття кримінального провадження не виявлено.

У зв`язку з чим, він звернувся зі скаргою на постанову слідчого СВ Луцького ВП ГУНП у Волинській області ОСОБА_5 до слідчого судді, в порядку ст. 303 КПК України.

Вважає, що постанова слідчого СВ Луцького ВП ГУНП у Волинській області ОСОБА_5 від 10 серпня 2019 року про закриття кримінального провадження підлягає скасуванню як необґрунтована з наступних підстав.

Так, слідчим не встановлено складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України, в діях працівників Луцького міськрайонного суду Волинської області ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 виключно з суб`єктивних причин, внаслідок чого оскаржувана постанова про закриття кримінального провадження є необґрунтованою.

Слідчий в оскаржуваній постанові зазначає про відсутність в діях ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 об`єктивної та суб`єктивної сторони злочину, передбаченого ч. 1 статті 358 КК України.

Однак, форма об`єктивної сторони злочину, вчиненого ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 - підроблення посвідчення або іншого документа з метою використання його як самим підроблювачем так і іншою особою. Суб`єктивна сторона злочину характеризується прямим умислом.

ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 діяли з прямим умислом підробити офіційний документ. Оскільки в іншому випадку графа «час складання документу» могла бути залишена порожньою, а такий час міг бути проставлений безпосередньо на місці, за допомогою кулькової ручки, тощо. Також беззаперечним є умисел ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 в подальшому використовувати акт про відмову від проставлення підпису.

Крім того, слідчий в оскаржуваній постанові зазначає, що предметом злочину є посвідчення або інший офіційний документ.

При цьому, акт про відмову від проставлення підпису є офіційним документом в розумінні статті 358 КК України, оскільки:

складений працівниками Луцького міськрайонного суду Волинської області;

згідно з позицією працівників Луцького міськрайонного суду Волинської області ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 підтверджує факт відмови судді ОСОБА_3 від проставлення підпису щодо ознайомлення із змістом листа ВККС від 16 січня 2019 року;

надає права працівникам Луцького міськрайонного суду Волинської області вчиняти подальші дії та звільняє від частини обов`язків, пов`язаних з розглядом та подальшим вчиненням дії стосовно поданої 05 грудня 2018 року суддею ОСОБА_3 заяви про перегляд розрахунку стажу роботи на посаді судді, що дає право на одержання щомісячної доплати за вислугу років та здійснення перерахунку суддівської винагороди;

в подальшому вказаний акт був долучений до особової справи судді ОСОБА_3 та скеровано до Луцького міськрайонного суду Волинської області, що прямо свідчить на його використання особами, які його підробили;

може бути використаний як документ у правозастосовчій діяльності під час розгляду заяви про перегляд розрахунку стажу роботи на посаді судді, що дає право на одержання щомісячної доплати за вислугу років та здійснення перерахунку суддівської винагороди;

документи, складені працівниками суду на підставі вказаного акту можуть бути скеровані до ВККС України для долучення до матеріалів суддівського досьє.

Вважає, що не підтверджується відсутність жодного з елементів складу злочину, на які слідчий посилався при винесенні оскаржуваної постанови від 10 серпня 2019 року про закриття кримінального провадження.

Крім того, з моменту скасування прокурором постанови слідчого СВ Луцького ВП ГУНП у Волинській області ОСОБА_5 від 29 березня 2019 року про закриття кримінального провадження № 0000006 від 29 січня 2019 року, останнім не проведено жодних слідчих/процесуальних дій. Мотивацію оскаржуваної постанови складають особисті судження слідчого, які не ґрунтуються на обставинах кримінального провадження.

А тому вважає постанову слідчого необґрунтованою та такою, що підлягає скасуванню.

Просить скасувати постанову слідчого СВ Луцького ВП ГУНП у Волинській області ОСОБА_5 від 10 серпня 2019 року про закриття кримінального провадження № 0000006 від 29 січня 2019 року як незаконну та необґрунтовану.

Слідчий у судове засідання не з`явився повторно, хоча був належним чином повідомлений про час та місце судового розгляду скарги. Його неявка не перешкоджає розгляду скарги.

Скаржник у судовому засіданні, до початку розгляду скарги, заявив клопотання про повторне відкладення судового засідання та виклик слідчого ОСОБА_5 для дачі пояснень.

Оскільки розгляд скарги уже відкладався через неявку слідчого у судове засідання та враховуючи, що в матеріалах скарги та кримінального провадження № 000006 міститься достатньо доказів для швидкого, повного та неупередженого розгляду скарги, а відповідно до ч.3 ст. 306 КПК України відсутність слідчого не є перешкодою для її розгляду, у задоволенні даного клопотання ОСОБА_3 слідчим суддею було відмовлено, позаяк повторне відкладення розгляду скарги призвело б до затягування процесу.

Після чого скаржник ОСОБА_3 залишив зал судового засідання, заявивши клопотання про розгляд скарги за його відсутності. Вказане клопотання було задоволено слідчим суддею.

Дослідивши матеріали скарги та кримінального провадження № 0000006, приходжу до наступного висновку.

Згідно з ч.1 ст.2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ч.2 ст.9 КПК України прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Згідно з ч.1 ст.91 КПК України у кримінальному провадженні підлягають доказуванню: подія кримінального правопорушення; винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення; вид і розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір процесуальних витрат; обставини, які впливають на ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, характеризують особу обвинуваченого, обтяжують чи пом`якшують покарання, які виключають кримінальну відповідальність або є підставою закриття кримінального провадження; обставини, що є підставою для звільнення від кримінальної відповідальності та покарання, тощо.

Відповідно до ч.2 ст.91 КПК України доказування полягає у збиранні, перевірці та оцінці доказів з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження.

Частиною 1 ст.92 КПК України передбачено, що обов`язок доказування обставин, передбачених статтею 91 цього Кодексу, за винятком випадків, передбачених частиною другою цієї статті, покладається на слідчого, прокурора та в установлених цим Кодексом випадках - на потерпілого.

Згідно з ч.1 п.3 ст.303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені, зокрема, рішення слідчого про закриття кримінального провадження - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником.

У ході судового розгляду скарги встановлено, що 28.01.2019 до Луцької місцевої прокуратури надійшла заява ОСОБА_3 про те, що працівники Луцького міськрайонного суду ОСОБА_8 , ОСОБА_7 та ОСОБА_9 в період часу з 16 год. 50 хв. по 16 год. 57 хв. 23.01.2019 використали завідомо підроблений документ, а саме - акт від 23.01.2019 "Про відмову від проставлення підпису про ознайомлення з листом суддею ОСОБА_3 "

Даний факт Луцькою місцевою прокуратурою внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000006 від 29.01.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.358 КК України.

Слідчий у своїй постанові про закриття кримінального провадження послався на те, що під час досудового розслідування у кримінальному провадженні проведені всі можливі, передбачені діючим кримінально-процесуальним законодавством, законні засоби перевірки показань ОСОБА_3 щодо вчинення ОСОБА_8 , ОСОБА_7 та ОСОБА_9 протиправних дій. Однак, зібрані під час досудового розслідування докази вказують на те, що в діях працівників Луцького міськрайонного суду ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 відсутня об`єктивна та суб`єктивна сторони злочину, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України «Підроблення документів, печаток, штампів та бланків, їх збут, використання підроблених документів», а отже відсутній і сам склад злочину, передбачений даною статтею КК України.

Виходячи з вищевикладеного, досудовим розслідуванням встановлено відсутність в діях працівників Луцького міськрайонного суду Волинської області ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 358 КК України, що є підставою для закриття кримінального провадження, про що винесено оскаржувану постанову від 10.08.2019 року.

Скаржник не погоджується із даною постановою. Зазначає, що мотивацію оскаржуваної постанови складають особисті судження слідчого, які не ґрунтуються на обставинах кримінального провадження.

Вважає, що ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 діяли з прямим умислом підробити офіційний документ. Оскільки в іншому випадку графа «час складання документу» могла бути залишена порожньою, а такий час міг бути проставлений безпосередньо на місці, за допомогою кулькової ручки, тощо. Також беззаперечним є умисел ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 в подальшому використовувати акт про відмову від проставлення підпису.

Диспозицією ч.1 ст. 358 КК України передбачено відповідальність за підроблення посвідчення або іншого документа, який видається чи посвічується підприємством, установою, організацією, громадянином-підприємцем, приватним нотаріусом, аудитором чи іншою особою, яка має право видавати чи посвідчувати такі документи, і який надає права або звільняє від обов`язків, з метою використання його як підроблювачем, так і іншою особою, або збут такого документа, а також виготовлення підроблених печаток, штампів чи бланків підприємств, установ чи організацій незалежно від форми власності, а так само інших офіційних печаток, штампів чи бланків з тією самою метою або їх збут.

Предметом злочину не визнаються документи, які хоч і мають певне юридичне значення, але не надають конкретних прав або не звільняють від обов`язків (наприклад, різноманітні заявки, запити, характеристики, супроводжувальні листи, вкладиші до посвідчень, первинні документи, які фіксують факти здійснення господарських операцій).

Об`єктом злочину є встановлений законодавством порядок ведення, обігу і використання офіційних та деяких приватних документів, який забезпечує нормальну діяльність підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності, а також прав і законних інтересів громадян, порядок документального посвідчення фактів, які мають юридичне значення,

Суб`єктивна сторона злочину характеризується прямим умислом. Обов`язковою суб`єктивною ознакою підроблення документа, виготовлення підробленого штампа, печатки або бланку є мета використання зазначених предметів як підроблювачем, так і іншою особою. Мета використання підробленого документа означає прагнення винного отримати певні права або звільнитись від обов`язків і має конкретний характер (приховати шлюб або судимість, збільшити стаж роботи за спеціальністю, влаштуватись на певну посаду, вступити до вузу, тощо).

В ході судового розгляду скарги, при дослідженні письмових доказів, з`ясовано, що слідчим вчинялись слідчі дії, спрямовані на всебічне та неупереджене дослідження обставин кримінального провадження, а саме: було допитано потерпілого ОСОБА_3 та долучено до матеріалів кримінального провадження акт "Про відмову від проставлення підпису про ознайомлення з листом суддею ОСОБА_3 " та відеоматеріали з відеокамер, які встановлені в його службовому кабінеті, а також двічі допитано свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_7 і ОСОБА_8 , долучено до матеріалів кримінального провадження відповідь Вищої кваліфікаційної комісії суддів України на звернення Луцького міськрайонного суду від 16.01.2019 року.

При винесенні постанови про закриття кримінального провадження слідчий дотримався законності і обґрунтованості розслідування, внаслідок чого, оцінивши докази в повному обсязі було з`ясовано, що в діях ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 не вбачається ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 358 КК України.

Відповідно до змісту листа Вищої кваліфікаційної комісії суддів України від 16.01.2019 року №21-252/19, комісією повідомляється про неможливість надання запитуваних судом відомостей щодо стажу професійної діяльності в галузі права судді ОСОБА_3 , оскільки таке питання не розглядалось ВККСУ, що була створена як постійно діючий орган в системі правосуддя після призначення ОСОБА_3 на посаду судді. Відтак даний лист ВККСУ жодним чином не породжує будь-яких прав чи обов`язків окремих осіб.

Як вбачається із листа ВККСУ, на ньому міститься резолюція "Савінець для роботи та до відома Ковтуненка". Отже, працівники суду лише виконували розпорядження голови суду щодо ознайомлення ОСОБА_3 із даним листом. Фактів подальшого використання акту "Про відмову від проставлення підпису про ознайомлення з листом суддею ОСОБА_3 " від 23.01.2019 року працівниками суду із настанням певних юридичних наслідків скаржником не наведено. Отже, відсутня обов`язкова суб`єктивна ознака злочину (мета використання).

Слідчий суддя не вбачає умислу на вчинення злочину, передбаченого ч.1 ст. 358 КК України, в діях ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , позаяк різниця в декілька хвилин в графі «час складання документу» в акті "Про відмову від проставлення підпису про ознайомлення з листом суддею ОСОБА_3 ", який було складено завчасно, проте того ж дня у робочий час, із показами з камер відеоспостереження, що розташовані в службовому кабінеті ОСОБА_3 , не впливає на саму його суть, позаяк скаржник не заперечує, що він відмовився від ознайомлення із листом ВККСУ.

Крім того, сам акт "Про відмову від проставлення підпису про ознайомлення з листом суддею ОСОБА_3 " у даному випадку не може бути предметом злочину, позаяк не надає конкретних прав та не звільняє від обов`язків, і хоч і має певне юридичне значення, однак, не може мати значення для розгляду заяви ОСОБА_3 про перегляд розрахунку стажу роботи на посаді судді, що дає право на одержання щомісячної доплати за вислугу років та здійснення перерахунку суддівської винагороди.

Відповідно до ч. 2 ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого чи прокурора; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя вважає, що слідчий надав належну правову оцінку правовідносинам, що виникли, а тому постанова слідчого СВ Луцького ВП ГУНП у Волинській області ОСОБА_4 від 10.08.2019 року про закриття кримінального провадження № 0000006 від 29.01.2019 року є законною, отже, в задоволенні скарги слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 91, 92, 306, 307 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и л а:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на постанову слідчого СВ Луцького ВП ГУНП у Волинській області ОСОБА_4 від 10.08.2019 року про закриття кримінального провадження № 0000006 від 29.01.2019 року відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Волинського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя Локачинського районного суду ОСОБА_1