Роздільнянський районний суд Одеської області
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 511/1829/19

Номер провадження: 1-кс/511/658/19

27.09.2019 року слідчий суддя Роздільнянського районного суду Одеської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Роздільна клопотання слідчого СВ Роздільнянського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 погоджене прокурором Роздільнянської місцевої прокуратури Одеської області ОСОБА_4 про накладення арешту на майно по кримінальному провадженню № 0000721 від 25.09.2019 року, за ознаками злочину передбаченого ст. 290 КК України,

ВСТАНОВИВ:
25.09.2019 року слідчий СВ Роздільнянського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 звернулась до Роздільнянського районного суду Одеської області з вищевказаним клопотанням погодженим прокурором Роздільнянської місцевої прокуратури Одеської області ОСОБА_4 .

Досудовим розслідуванням встановлено, що 24.09.2019 року у 15.30 год. до чергової частини Роздільнянського ВП надійшло повідомлення від експерта ОСОБА_5 про те що при проведенні експертизи автомобілю марки «Нісан» д.з. НОМЕР_1 у м. Роздільна вул. Кишинівська 2, він виявив зміну ідентифікаційного номеру кузову шляхом видалення фрагменту маркувального майданчика та послідуючим вварюванням на його місце аналогічного за розміром фрагмента.

25.09.2019 відомості по зазначеному факту внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000721 за ознаками складу злочину, передбаченого ст. 290 КК України.

24.09.2019 року при огляді відкритої ділянки місцевості за адресою: м. Роздільна вул. Кишинівська 2, у присутності власника автомобілю ОСОБА_6 було виявлено та вилучено автомобіль марки «Нісан» д.з. НОМЕР_1 зеленого кольору зі зміненим ідентифікаційним номером кузову шляхом видалення фрагменту маркувального майданчика та послідуючим вварюванням на його місце аналогічного за розміром фрагмента та свідоцтво про реєстрацію до нього серії НОМЕР_2 .

У зв`язку з вищевикладеним слідчий просить суд накласти арешт на майно, а саме: на автомобіль марки «Нісан» р/н НОМЕР_1 зеленого кольору.

Слідчий в судове засідання не з`явився, надав заяву відповідно до якої просить клопотання задовольнити та розглянути за відсутності слідчого, у зв`язку з зайнятістю у невідкладних слідчих діях.

Власник майна в судове засідання не з`явився, про дату та час слухання клопотання повідомлявся належним чином.

Відповідно до ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено підстави і мету відповідно до положень ст. 170 цього кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік вилученого майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним таким майном. До клопотання мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Згідно п.7 ч.2 ст.131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення, передбачено ч.1 ст.167 КПК України.

Відповідно до ч.5 ст.132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Частина 1 ст.170 КПК України вказує на те, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

В клопотанні слідчим не вказаного, який саме вид арешту необхідно застосувати до тимчасово вилученого майна: заборона володіння, заборона користування чи заборона розпорядження вказаним майном.

Так, відповідно до ч.2 ст.171 КПК України - у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

При ознайомленні з матеріалами долученими до клопотання слідчого встановлено, що в них наявний висновок експертного дослідження від 24.09.2019 року №16/5146/5Д, відповідно до якого встановлено, що Одеським науково дослідним експертно криміналістичним центром було проведено дослідження транспортного засобу марки «Нісан» д.з. НОМЕР_1 та свідоцтва про реєстрацію серії НОМЕР_2 від 18.04.2007 року. Відповідно до висновку вказаної експертизи встановлено, що на досліджуваному автомобілі проводилась зміна ідентифікаційного номеру кузова шляхом видалення фрагмента маркувального майданчика з первинним номером кузова та послідуючим вварюванням на його місце аналогічного за розмірами фрагментам маркувального майданчика з номером кузова « НОМЕР_3 ». На досліджуваному автомобіль наявна табличка виробника з номером кузова « НОМЕР_4 », яка має ознаки перезакріплення. Первинне маркування ідентифікаційного номеру кузова встановити не виявляється можливим.

Тобто, як встановлено з матеріалів справи експертний висновок на даний час вже наявний, відтак мету необхідності накладення арешту на майно на даному етапі досудового розслідування слідчим в клопотання не зазначено. Також слідчим не зазначено обґрунтування необхідності накладення арешту на майно.

Відповідно до ч.6 ст. 216 КПК України слідчий невідкладно у письмовій формі повідомляє керівника органу прокуратури про початок досудового розслідування, підставу початку досудового розслідування та інші відомості, передбачені частиною п`ятою цієї статті.

При ознайомленні з матеріалами справи встановлено, що в матеріалах відсутнє повідомлення слідчого, адресоване керівнику Роздільнянської місцевої прокуратури про початок досудового розслідування.

Відповідно до п.4 Розділу 4 Наказу Генеральної прокуратури України №139 від 06.04.2016 року «Про затвердження Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань» встановлено, що реєстратори самостійно формують (отримують) витяг з Реєстру у межах унесеної інформації та посвідчують його своїм підписом.

До матеріалів справи долучено копію витягу з ЄРДР №0000721 від 25.09.2019 року, реєстратором вказаного витягу зазначено ОСОБА_7 , однак підпис останнього відсутній.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно п.1 ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо які підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Частина 2 ст.173 КПК України зазначає, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен врахувати, зокрема, і:

- правову підставу для арешту майна;

- можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 цього кодексу).

Також слідчий суддя зазначає, що до матеріалів клопотання не долучено фотознімки вказаного транспортного засобу. Відсутня постанова слідчого про визнання автомобіля та свідоцтва на автомобіль речовими доказами.

Відповідно до вимог ст.172 КПК України слідчий суддя, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог ст. 171 цього кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене майно в особи підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а в разу звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні. Таким чином, враховуючи, що клопотання слідчого про арешт майна подано без додержання вимог ст. 171 цього кодексу, вважаю за необхідне, відповідно до вимог ч. 3 ст. 172 КПК України, повернути його прокурору та встановити строк в сімдесят дві години для усунення зазначених в мотивувальній частині вказаної ухвали недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст. 170-173 КПК України, слідчий суддя,
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого СВ Роздільнянського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 погоджене прокурором Роздільнянської місцевої прокуратури Одеської області ОСОБА_4 про накладення арешту на майно по кримінальному провадженню № 0000721 від 25.09.2019 року, за ознаками злочину передбаченого ст. 290 КК України повернути прокурору та встановити строк в сімдесят дві години з моменту отримання ухвали для усунення недоліків, перелічених в мотивувальній частині цієї ухвали.
Роз`яснити учасникам процесу, що в такому разі тимчасово вилучене, під час огляду місця події, майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а в разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
Ухвала оскарженню не підлягає і заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.
Слідчий суддя: ОСОБА_1