Постанова
Іменем України

02 жовтня 2019 року
м. Київ
справа № 753/11533/19
провадження № 51-3562км19
Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати
Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,
прокурора ОСОБА_5 ,
захисника ОСОБА_6 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_6 на ухвалу Київського апеляційного суду від 11 липня 2019 року про повернення апеляційної скарги у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0004308, за підозрою
ОСОБА_7 ,ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , зареєстроване місце проживання у тому ж місті ( АДРЕСА_2 ,
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 Кримінального кодексу України.

Зміст судових рішень першої та апеляційної інстанцій
Слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ухвалою від 11 червня 2019 року за клопотанням старшого слідчого СВ Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_8 застосував до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 днів.
Київський апеляційний суд ухвалою від 11 липня 2019 року апеляційну скаргу захисника ОСОБА_6 на вказану ухвалу слідчого судді повернув на підставі п. 4 ч. 3 ст. 399 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК), оскільки скаргу подано після закінчення строку апеляційного оскарження і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку.

Вимоги касаційної скарги і узагальнені доводи особи, яка її подала
У касаційній скарзі ОСОБА_6 , посилаючись на істотне порушення вимог кримінального процесуального закону, порушує питання про скасування ухвали апеляційного суду і призначення нового розгляду в суді апеляційної інстанції.
Захисник зазначає, що апеляційний суд не врахував положення частин 5, 7 ст. 115 КПК, абзацу 3 ст. 67 та ст. 73 Кодексу законів про працю України і не звернув уваги на те, що останній день строку на апеляційне оскарження 16 червня 2019 року є святковим днем у зв`язку з релігійним святом Трійці та вихідний день був перенесений на 17 червня 2019 року. У зв`язку із цим вважає, що суддя дійшов помилкового висновку про те, що він пропустив строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді, подавши апеляційну скаргу 18 червня 2019 року.
Позиції учасників судового провадження
Під час касаційного розгляду захисник ОСОБА_6 просив задовольнити його касаційну скаргу.
Прокурор ОСОБА_5 теж висловив міркування про обґрунтованість касаційної скарги та необхідність її задоволення.
Іншим учасникам судового провадження було належним чином повідомлено про дату, час і місце касаційного розгляду, однак у судове засідання вони не з`явилися. Клопотань про особисту участь у касаційному розгляді, заперечень або повідомлень про поважність причин їх неприбуття до Суду від них не надходило.
Мотиви Суду
Заслухавши доповідь судді, доводи учасників судового провадження, перевіривши матеріали провадження та доводи, наведені в касаційній скарзі, суд касаційної інстанції вважає, що касаційна скарга захисника підлягає задоволенню.
Згідно зі ст. 433 КПК суд касаційної інстанції переглядає судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій у межах касаційної скарги.
Відповідно до ч. 1 ст. 438 КПК підставою для скасування або зміни касаційним судом судового рішення є, зокрема, істотне порушення вимог кримінального процесуального закону. За ч. 1 ст. 412 КПК істотним є таке порушення вимог цього Кодексу, яке перешкодило чи могло перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення.
Пунктом 4 ч. 3 ст. 399 КПК передбачено, що апеляційна скарга повертається, якщо її подано після закінчення строку на апеляційне оскарження, й особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.
Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 395 КПК апеляційна скарга, якщо інше не передбачено цим Кодексом, може бути подана на ухвалу слідчого судді протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Таким чином, при вирішенні питання, чи дотрималась особа, яка подала апеляційну скаргу, передбачених ст. 395 КПК строків, слід чітко встановити початок перебігу цих строків та їх закінчення.
При цьому суду необхідно враховувати положення статей 115, 116 КПК, які регулюють порядок обчислення процесуальних строків.
Як регламентовано ч. 7 ст. 115 КПК при обчисленні процесуального строку в нього включаються вихідні і святкові дні, а при обчисленні строку годинами і неробочий час. Якщо закінчення строку, який обчислюється днями або місяцями, припадає на неробочий день, останнім днем цього строку вважається наступний за ним робочий день, за винятком обчислення строків тримання під вартою та перебування в медичному закладі під час проведення стаціонарної психіатричної експертизи.
Статтею 67 Кодексу законів про працю України передбачено, що у випадку, коли святковий або неробочий день (ст. 73) збігається з вихідним днем, вихідний день переноситься на наступний після святкового або неробочого.
Цих вимог закону суддя апеляційного суду не врахував.
Під час вирішення питання про дотримання чи недотримання захисником ОСОБА_6 процесуального строку на оскарження ухвали слідчого судді від 11 червня 2019 року суд апеляційної інстанції повинен був чітко визначити початок та закінчення строку на апеляційне оскарження, враховуючи те, що 16 червня 2019 року офіційно є неробочим днем (релігійне свято Трійці) та передбачає перенесення вихідного дня з неділі на понеділок, тому 17 червня 2019 року також був вихідним днем. Отже, останнім днем строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді слід вважати наступний за ним робочий день 18 червня 2019 року.
Апеляційну скаргу ОСОБА_6 подав до суду апеляційної інстанції 18 червня 2019 року, що підтверджено відбитком штампу з датою і вхідним номером кореспонденції цього суду (а.с. 74), тобто вчасно.
Так, апеляційну скаргу захисник подав у межах строку на апеляційне оскарження, встановленого п. 3 ч. 2 ст. 395 КПК.
Отже, на стадії прийняття апеляційної скарги суд апеляційної інстанції допустив порушення вимог кримінального процесуального закону, яке є істотним, оскільки ставить під сумнів законність і обґрунтованість судового рішення, і відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 438 КПК є підставою для скасування рішення.
Таким чином, доводи в касаційній скарзі є обґрунтованими, її вимоги підлягають задоволенню, ухвала судді апеляційного суду скасуванню, а провадження призначенню на новий розгляд у цьому суді, під час якого необхідно врахувати наведене і на стадії прийняття апеляційної скарги діяти відповідно до вимог статей 395, 398 КПК.
Керуючись статтями 433, 434, 436, 438, 441, 442 КПК, Верховний Суд
ухвалив:
Касаційну скаргу захисника підозрюваного Хоперії Джамбулата адвоката ОСОБА_6 задовольнити.
Ухвалу Київського апеляційного суду від 11 липня 2019 року про повернення апеляційної скарги скасувати і призначити новий розгляд у суді апеляційної інстанції.
Постанова Верховного Суду є остаточною і оскарженню не підлягає.
Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3