Справа № 362/5207/19
Провадження № 1-кс/362/1832/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 вересня 2019 року слідчий суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 при секретарі ОСОБА_2 розглянувши клопотання представника директора ТОВ «Юність Інвест» ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна,-

В С Т А Н О В И В :
Адвокат ОСОБА_4 в інтересах директора ТОВ «Юність Інвест» ОСОБА_3 звернулася до Васильківського міськрайонного суду Київської області з клопотанням про скасування арешту майна, а саме об"єкту будівництва, який розміщений на земельній ділянці з кадастровим номером :03:001:0141 за адресою: АДРЕСА_1 із забороною особам, у володінні яких перебуває вищезазначене майно, відчужувати його та будь-яким чином розпоряджатися ним.

В обґрунтування доводів клопотання заявник зазначив, що СВ Васильківського ВП ГУ НП в Київській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000405 від 13.06.2019 року за фактом нібито вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 190 КК України.

Ухвалою слідчого судді Васильківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 від 07.08.2019 року задоволено клопотання прокурора Васильківського відділу Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_5 , та накладено арешт на об"єкт будівництва, який розміщений на земельній ділянці з кадастровим номером :03:001:0141 за адресою: АДРЕСА_1

Сторона захисту вважає, що арештований об"єкт будівництва, розміщений на земельній ділянці з кадастровим номером :03:001:0141 за адресою: АДРЕСА_1 із забороною особам, у володінні яких перебуває вищезазначене майно, відчужувати його та будь-яким чином розпоряджатися ним, не відповідає жодному з критеріїв, визначених ст. 98 КПК України.

Крім того, стверджують, що при ухваленні слідчим суддею рішення про накладення арешту на майно взято за основу не фактичні обставини справи, а припущення того, що майно могло бути набуто кримінально правовим шляхом. Таким чином, сторона захисту вважає, що арешт на майно є таким, що підлягає скасуванню.

Адвокат ОСОБА_4 надіслав до суду заяву в якій справу просив слухати без його уасті, підтримав клопотання та просила його задовольнити, посилаючись на викладені у клопотанні обставини.

Прокурор Васильківського відділу Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_5 заперечував щодо задоволення клопотання.

Дослідивши матеріали клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Під час розгляду клопотання встановлено, що СВ Васильківського ВП ГУ НП в Київській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000405 від 13.06.2019 року за фактом нібито вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 190 КК України.

Також, встановлено, що ухвалою слідчого судді Васильківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 від 07.08.2019 року задоволено клопотання прокурора Васильківського відділу Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_5 , та накладено арешт на об"єкт будівництва, який розміщений на земельній ділянці з кадастровим номером :03:001:0141 за адресою: АДРЕСА_1 із забороною особам, у володінні яких перебуває вищезазначене майно, відчужувати його та будь-яким чином розпоряджатися ним.

Відповідно до ст. 170 КК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Згідно зі ст. 174 КК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Під час розгляду клопотання встановлено, що не було прийнято той факт, що не надана оцінка доводам, відображеним у клопотанні сторони обвинувачення про те, що здійснюється будівництво житлового комплексу "ГарденСкай" без дотримання вимог ДБН України, будівельних норм і правил, адже експертні дослідження з цього приводу навіть не проводились, крім того прокурором не було доведено що вказане майно могло бути набуто кримінально правовим шляхом та отримано внаслідок вчинення кримінального правопорушення, а тому слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав для скасування арешту майна.

Згідно з абз.3 п.1 Постанови №5 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 03.06.2016 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статями 174, 539 КПК України, до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.

Згідно з п.13 інформаційного листа ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ № 223-558/0/4-13 від 05.04.2013 Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження, слідчий суддя скасовує ці заходи забезпечення лише у випадках: надходження від підозрюваного/обвинуваченого, його захисника, законного представника, іншого власника чи володільця майна клопотання про скасування повністю або частково арешту майна, якщо зазначені особи: 1) не були присутні при розгляді питання про арешт майна; 2) доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу минула потреба; 3) доведуть, що арешт накладено необґрунтовано.

У статті першій Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованого Законом України від 17.07.1997 «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», зазначено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Таким чином, арешт майна має бути скасованим, якщо відпали підстави його застосування, або арешт було накладено необґрунтовано. Необхідність скасування накладення арешту майна можуть обумовити такі обставини: відшкодування підозрюваним, обвинуваченим завданої ним шкоди, з метою забезпечення відшкодування якої був накладений арешт; зміна кваліфікації дій підозрюваного, обвинуваченого на статтю Кримінального кодексу, санкція якої не передбачає додаткового виду покарання у вигляді конфіскації майна, якщо арешт майна був накладений саме з метою її забезпечення; встановлення обставин, які свідчать, що маймо, на яке накладено арешт, не відповідає критеріям, зазначеним у ч.2 ст.167 КПК; помилкове накладення арешту на майно осіб, які не мають статусу підозрюваного, обвинуваченого та не несуть за законом матеріальну відповідальність за їх дії.

Виходячи з вищевикладеного, слідчий суддя дійшов висновку про те, що у зазначеному кримінальному провадженні відпала потреба у застосуванні арешту об"єкту будівництва, розміщений на земельній ділянці з кадастровим номером :03:001:0141 за адресою: АДРЕСА_1 який був накладений ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 07.08.2019 у справі № 362/4651/19 що є, відповідно до ст.174 КПК України, підставою для скасування арешту.

Таким чином, арешт вищезазначеного майна підлягає скасуванню, а клопотання - задоволенню.

Керуючись ст.ст. 170, 173, 174, 376 КПК України, -

УХВАЛИВ:
Клопотання представника директора ТОВ «Юність Інвест» ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна - задовольнити.

Скасувати арешт який був накладений на об"єкт будівництва, розміщений на земельній ділянці з кадастровим номером :03:001:0141 за адресою: АДРЕСА_1 із забороною особам, у володінні яких перебуває вищезазначене майно, відчужувати його та будь-яким чином розпоряджатися ним ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 07.08.2019 у справі № 362/4651/19

Ухвала оскарження не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1