Справа № 375/1717/19 Провадження № 1-кс/375/679/19

У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
про арешт тимчасово вилученого майна, -
27.08.2019 слідчий СВ Рокитнянського відділення Миронівського відділу поліції ГУ НП України в Київській області капітан поліції ОСОБА_3 звернувся до суду із клопотанням про накладення арешту на добровільно виданий гр. ОСОБА_4 мобільного телефону марки "Самсунг А30" серійний номер НОМЕР_1 , ІМЕІ 1) НОМЕР_2 , ІМЕІ 2) НОМЕР_3 , червоного кольору, який належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживає в будинку АДРЕСА_1 .
В обгрунтування клопотання слідчий посилається на те, що 23.08.2019 року близько 23 год. 10 хв. невідома особа, знаходячись неподалік будинку АДРЕСА_2 , відкрито заволоділа належним ОСОБА_5 мобільним телефоном марки "Самсунг А30", серійний номер НОМЕР_1 , ІМЕІ 1) НОМЕР_2 , ІМЕІ 2) НОМЕР_3 , червоного кольору та грошима в сумі 250 гривень.
24.08.2019 близько 12:55 години в приміщенні кабінету №18 Рокитнянського ВП Миронівського ВП ГУ НП в Київській області, що по вул. Заводська, 3 в смт. Рокитне Київської області, у ОСОБА_4 було вилучено вказаний мобільний телефон, який є речовим доказом у кримінальному провадженні.
Зазначає, що вказане майно таким чином є предметом злочину, має суттєве значення для встановлення важливих обставин вчинення кримінального правопорушення та може бути використано як доказ у даному кримінальному провадженні, а тому власне і просить накласти на нього арешт, зважаючи, що воно має ознаки речового доказу, а саме являється предметами вчиненого злочину, а накладення арешту на нього необхідне для запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання перетворення, пересування, передачі, відчуження як речового доказу у провадженні.
Будучи належним чином повідомленими, слідчий та потерпіла в судове засідання не з`явилися. Натомість потерпіла ОСОБА_5 надіслала до суду заяву, якою просить розглянути клопотання слідчого про арешт майна у її відсутності.
За викладеного слідчий суддя ухвалив розгляд клопотання проводити у відсутності вказаних осіб, що узгоджується із вимогами ч.1 ст. 172 КПК України в тім, що їх неприбуття в судове засідання не перешкоджає розгляду провадження по суті.
У зв`язку із неприбуттям у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється, що відповідає положенням ч. 4 ст.107 КПК України.
Дослідивши матеріали кримінального провадження, вважаю, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.
Постановою слідчого СВ Рокитнянського відділеня поліції Миронівського ВП ГУ НП в Київській області від 27.08.2019 вилучене майно визнано речовим доказом у вказаному кримінальному провадженні.
Відповідно до ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні.
Арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Тимчасово вилучене майно відповідає критеріям речового доказу, що вказує на обгрунтованість клопотання слідчого, а тому з метою збереження вказаного майна, запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження, є підстави для накладення на нього арешту.
За викладеного слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого про арешт заявленого у клопотанні майна достатньо обгрунтовано, оскільки досудове розслідування в даному кримінальному провадженні не закінчене, а тому є підстави для накладення на нього арешту з метою недопущення можливості його приховування, знищення або відчуження.
Керуючись ст.ст. 131, 132, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя, -
Клопотання задовольнити.
Розяснити, що згідно ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Ухвала може бути оскаржена до Київського пеляційного суду шляхом подання апеляції через Рокитнянський районний суд на протязі п`яти днів з дня її ухвалення.

Слідчий суддя ОСОБА_1

Ухвала набрала законної сили "___"____________________20_____