печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 серпня 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах АТ «ТАСКОМБАНК» про скасування арешту майна,-

В С Т А Н О В И В :
19.08.2019 року до провадження слідчого судді надійшло клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах АТ «ТАСКОМБАНК» про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 28.03.2019 року у справі № 761/11074/19.

Розглянувши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Частиною 1 статті 174 КПК України встановлено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю чи частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Разом з тим, як згаданою нормою кримінального процесуального закону, так і іншими процесуальними нормами, не врегульовано питання щодо підсудності клопотань про скасування арешту в порядку ст. 174 КПК України.

У зв`язку з такою прогалиною в законодавстві Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ надав роз`яснення, що містяться в п. 1 постанови № 5 від 03.06.2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», згідно з якими, за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статтями 174, 539 Кримінального процесуального кодексу України до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.

Таким чином, з клопотанням про скасування арешту майна в порядку ст. 174 КПК України слід звертатися до суду, що наклав арешт.

У той же час, адвокатом ОСОБА_2 подано клопотання в порядку ст. 174 КПК України про скасування арешту майна до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва, тоді як арешт у кримінальному провадженні № 00000026 від 02.02.2019 року накладено ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 28.03.2019 року.

У своєму клопотанні представник АТ «ТАСКОМБАНК» адвокат ОСОБА_2 посилається на те, що кримінальне провадження № .05.2019 року об`єднано в одне провадження з кримінальним провадженням № 0000013 та що досудове розслідування здійснюється ГСУ Національної поліції України, який розташований в Печерському районі м. Києва, однак жодного доказу на підтвердження зазначеного до матеріалів клопотання не долучено.

З огляду на зазначене вище, слідчий суддя вважає за необхідне клопотання повернути.
Враховуючи викладене, керуючись ст. 174 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:
Клопотання адвоката адвоката ОСОБА_2 в інтересах АТ «ТАСКОМБАНК» про скасування арешту майна - повернути.

Повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1