СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
пр. № 1-кс/759/5253/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
16 серпня 2019 року м. Київ

слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1

секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

підозрюваного ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого Святошинського УП ГУНП у м.Києві ОСОБА_5 погоджене прокурором Києвської місцевої прокуратури №8 ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Хуст Закарпатської області, з середньою освітою, не працює, не одружений, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 та без постійного місця проживання на території міста Києва, відповідно до ст. 89 КК України раніше не засуджений, притягненого до кримінальної відповідальності за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 185 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

16.08.2019 до Святошинського районного суду м. Києва звернувся слідчий СВ Святошинського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 14.08.2019 приблизно о 19 год. 00 хв. знаходячись по пр. Ак. Палладіна неподалік станції метро «Академмістечко» у м. Києві, зустрів раніше незнайомого ОСОБА_7 , який під час розмови запропонував викрасти кабельно-провідникову продукцію з метою подальшого її обернення на свою користь та особистого збагачення. ОСОБА_4 , не маючи постійного джерела доходів, усвідомлюючи подальші наслідки своїх злочинних дій, погодився та направився разом з ОСОБА_7 у напрямку скверу ім. Феодори Пушиної на території Святошинського району у місті Києві.

З метою виконання свого злочинного умислу, ОСОБА_4 спільно з ОСОБА_7 , переконавшись що за їх діями ніхто не спостерігає, направились до телефонного колодязя, звідки витягли 19 метрів телефонного кабелю ТПП 100х2х0,4, загальною вартістю 3554 грн 00 коп, однак не довели злочин до кінця з обставин, що не залежали від їх волі, оскільки були затримані працівниками поліції.

Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримав у повному обсязі, просив застосувати до підозрюваної запобіжний захід у вигляді тримання під вартою терміном до 60 діб.

Підозрюваний у судовому засіданні проти вказаного клопотання заперечував, просив застосувати до нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Вивчивши матеріали кримінального провадження № 0005844, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14.08.2019 вислухавши думку прокурора та підозрюваного слідчий суддя прийшов до висновку.

Обґрунтованість повідомленої підозри ОСОБА_4 , у вчиненні інкримінованого йому злочині повністю підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом огляду місця події від 14.08.2019, відповідно до яких було оглянуто місце вчинення злочину та викрадене майно на місці затримання, яке було вилучено; - показами свідків ОСОБА_8 та ОСОБА_9 які розповіли про обставини скоєння злочиную

ОСОБА_4 , 14.08.2019 о 03 год.50 хв., був затриманий в порядку ст. 208 КПК України, за вчинення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 185 КК України.

15.08.2019, у кримінальному провадженні слідчим слідчого відділу Святошинського УП ГУ НП у м. Києві за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури № 8, ОСОБА_4 повідомлено про підозру за вчинення ним злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 185 КК України, яке останньому повідомлено в порядку діючого КПК України.

Частиною 1 ст. 177 КПК встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вченні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

У клопотанні не наведено достатніх підстав вважати, що перебуваючи на волі, особа може переховуватися від органу досудового розслідування чи суду, вчинятиме дії, спрямовані на знищення, спотворення та приховування доказів, які викривають його у вчиненні злочину, перешкоджатиме досудовому розслідуванню у кримінальному провадженні, шляхом здійснення незаконного впливу на свідків, змушуючи їх свідчити на його користь, вчинюватиме інші кримінальні правопорушення.

Враховуючи наведене, можна стверджувати, що подане клопотання є формальним без зазначення будь-яких доводів і без посилання на докази, які б свідчили про наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, і що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти таким ризикам.

Матеріали клопотання не містять даних про те, що підозрюваний чинить перешкод слідству. Поведінка підозрюваного не дає підстав вважати, що наявні ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а прокурором протилежного не наведено.

Частиною 1 ст. 29 Конституції України, передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше, як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Відповідно до пункту 5 Листа від 04.04.2013 № 511-550/0/4-13 слідчий суддя, суд має ретельно перевіряти відповідність поданого клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу вимогам статті 184 КПК України, а також своєчасність надання підозрюваному, обвинуваченому копії клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу (не пізніше ніж за три години до початку розгляду клопотання); у випадку недотримання слідчим, прокурором вимог статті 184 КПК України слідчий суддя розглядає відповідне клопотання та відмовляє у його задоволенні.

У справі «Луценко проти України» Європейський суд з прав людини у остаточному рішенні від 19.11.2012 в п. 62 зазначив: «Суд наголошує, що ст. 5 Конвенції гарантує основоположне право на свободу та недоторканність, яке є найважливішим у «демократичному суспільстві» у розумінні Конвенції. Кожен має право на захист цього права, що означає не бути позбавленим свободи або мати гарантії від продовження позбавлення свободи, крім випадків, коли таке позбавлення відбувалось за умов, встановлених у пункті 1 статті 5 Конвенції. Цей перелік винятків, встановлений у зазначеному вище положенні, є вичерпним і лише вузьке тлумачення цих винятків відповідає цілям цього положення, а саме - гарантувати, що нікого не буде свавільно позбавлено свободи (див. рішення від 14 жовтня 2010 року у справі «Хайредінов проти України» (Khayredinov v. Ukraine), № 38717/04).

ЄСПЛ визнає, що існування обґрунтованої підозри щодо вчинення заявником тяжкого злочину спочатку може виправдовувати тримання під вартою. Але Суд неодноразово зазначав, що тяжкість обвинувачення не може сама по собі бути виправданням тривалих періодів тримання під вартою (див. рішення у справі «Єчюс проти Литви» (Jecius v. Lithuania), заява № 34578/97, п. 94, ECHR 2000-IX).

Згідно практики ЄСПЛ існує презумпція на користь звільнення з-під варти. Доводи «за» і «проти» такого звільнення не повинні бути «загальними й абстрактними» (див. рішення у справі «Смирнова проти Росії» (Smirnova v. Russia), заяви №№ 46133/99 і 48183/99, п. 63, ECHR 2003-IX (витяги)). У всіх випадках, коли ризику ухилення обвинуваченого від слідства можна запобігти за допомогою застави чи інших запобіжних заходів, обвинуваченого має бути звільнено і в таких випадках національні органи завжди мають належним чином досліджувати можливість застосування таких альтернативних запобіжних заходів (див. рішення від 23.09.2008 у справі «Вренчев проти Сербії» (Vrenсev v. Serbia), заява № 2361/05, п. 76).

Статті 183-184 КПК України покладають саме на прокурора обов`язок обґрунтовувати наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а також доводити, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України. Проте, на порушення процесуальних норм в клопотанні вказане не доведено. Доводи прокурора зводяться виключно до припущень, що не може слугувати підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Беручи до уваги вищевикладене, відсутні підстави для обрання відносно підозрюваної запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки прокурор не довів наявності таких підстав.

У відповідності до ч. 1, 2 ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби, який може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

За таких обставин, необхідності обмеження права особи на свободу пересування, передбаченого кримінальним процесуальним законом України, ст. 5 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини в контексті зазначеного кримінального провадження немає та можливе застосувати до підозрюваног запобіжний захід у вигляді домашнього арешту цілодобова за адресою проживання.

Окрім цього, відповідно до норм ст. 181 КПК України слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст.ст. 32, 131, 132, 176 - 178, 181, 183, 184, ч. 2 ст. 187, 188 КПК України, ст.ст. 5, 6 Конвенції «Про захист прав та основоположних свобод»,-

ПОСТАНОВИВ:

клопотання слідчого Святошинського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 погоджене прокурором Києвської місцевої прокуратури №8 ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Хуст Закарпатської області, з середньою освітою, не працює, не одружений, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючого по АДРЕСА_2 , відповідно до ст. 89 КК України раніше не засуджений притягненого до кримінальної відповідальності за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 185 КК України, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту цілодобово.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 такі обов`язки:

-Прибувати до слідчого відділу Святошинського УП ГУНП у м. Києві, прокурора та суду за першою вимогою;

-Заборонити підозрюваному залишати місце свого проживання, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-Повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця свого проживання.

Здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівниками органів Національної поліції з метою контролю за поведінкою мають право з`явитись у житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків, використовувати електронні засоби контролю.

Строк запобіжного заходу рахувати протягом 60 діб з 14.08.2019 по 14.10.2019 включно.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту направити до органу Національної поліції за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_2 для виконання.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Святошинського

районного суду м. Києва ОСОБА_1