Справа № 544/1081/19
№ пров. 1-кс/544/577/2019
У Х В А Л А
Іменем України
про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту

28 серпня 2019 року м. Пирятин

Слідчий суддя Пирятинського районного суду Полтавської області ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

начальника Пирятинського відділу Лубенської місцевої прокурори Полтавської області ОСОБА_3 ,

старшого слідчого СВ Пирятинського ВП Гребінківського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши в залі суду м. Пирятин по вул. Ярмаркова, 17 клопотання старшого слідчого СВ Пирятинського ВП Гребінківського ВП ГУНП в Полтавській області майора поліції ОСОБА_4 , погоджене начальником Пирятинського відділу Лубенської місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, освіта повна загальна середня, не одруженого, не працюючого, має на утриманні батьків похилого віку, такого, що в силу ст. 89 КК України раніше до кримінальної відповідальності не притягувався,

у с т а н о в и л а :

Старший слідчий СВ Пирятинського ВП Гребінківського ВП ВП ГУНП в Полтавській області майор поліції ОСОБА_4 , за погодженням начальника Пирятинського відділу Лубенської місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 , звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_6 .

В обґрунтування клопотання вказує на те, що 20 серпня 2019 року близько 10 години 30 хвилин ОСОБА_5 перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння та знаходячись на подвір`ї ОСОБА_7 за адресою: АДРЕСА_2 , будучи обізнаним про наявність у ОСОБА_7 грошових коштів, які останній зберігає у житловому будинку за вищевказаною адресою, у ОСОБА_5 виник прямий умисел на заволодіння чужим майном, а саме грошовими коштами, які знаходяться у вищевказаному будинку. В подальшому, ОСОБА_5 з метою особистої наживи, реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на заволодіння чужим майном, маючи корисливий мотив та мету незаконного збагачення, переконавшись, в тому, що за ним ніхто не спостерігає, шляхом вільного доступу проник до приміщення будинку ОСОБА_7 , де в присутності останнього відкрито заволодів грошовими коштами в сумі 3000 (три тисячі) гривень. ОСОБА_5 розуміючи, що його дії носять відкритий характер, в присутності ОСОБА_7 , продовжуючи реалізувати свій злочинний умисел направлений на відкрите викрадення чужого майна, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, покинув будинок ОСОБА_7 .

Після чого ОСОБА_5 , з викраденим з місця вчинення злочину зник в невідомому напрямку та в подальшому, викраденими грошовими коштами розпорядився на власний розсуд, завдавши своїми протиправними діями потерпілому ОСОБА_7 майнової шкоди на вищевказану суму.

Крім цього, 20 серпня 2019 року близько 10 години 35 хвилин ОСОБА_5 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння та знаходячись на подвір`ї за адресою: АДРЕСА_2 , спільно з господарем ОСОБА_7 , на грунті раптово виниклих неприязних відносин між ними відбулася сварка та бійка, в ході якої ОСОБА_5 , передбачаючи настання суспільно-небезпечних наслідків свого діяння у виді заподіяння тілесних ушкоджень, умисно наніс удар кулаком в тулуб ОСОБА_7 . Згідно висновку судово- медичної експертизи № 112 від 21.08.2019, у ОСОБА_7 встановлено тілесні ушкодження у вигляді перелому восьмого ребра зліва по середньопідпаховій лінії без зміщення уламків з кровопідтіком шкіри в проекції перелому та дещо попереду, що утворився ймовірно від дії тупого твердого предмету з обмеженою контактуючою поверхнею яким міг бути кисть руки стиснута в кулак, утворився в результаті одного травмо контакту у вказану ділянку по ударному механізму і за ступенем тяжкості відносяться до середнього ступеню тяжкості, як такі, що спричинили тривалий розлад здоров`я.

Підставою для обрання щодо ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту слідчий вказує на наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним злочинів, кримінальне покарання за які передбачена у вигляді позбавлення волі на строк від 4 до 8 років, а також наявність ризиків, передбачених п.1, 3, 5 ст. 177 КПК України, а саме те, що підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого, свідків, інших підозрюваних у цьому кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, якому підозрюється, обвинувачується, тому без обрання йому запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, або в разі обрання йому більш м`якого запобіжного заходу, через усвідомлення можливої втрати свободи на тривалий строк зможе ухилитися від слідства та суду, і залишити не тільки місце свого проживання в с. Малютинці Пирятинського району Полтавської області, а й взагалі територію Пирятинського району, не повідомивши про це слідчого та прокурора, що унеможливить своєчасне виконання процесуальних рішень та призначення йому покарання за скоєне кримінальне правопорушення. Не застосування до нього запобіжного заходу не пов`язаного із домашнім арештом, останній матиме можливість безперешкодно залишити місце теперішнього проживання та переїхати до іншої області.

Окрім цього, в разі обрання йому більш м`якого запобіжного заходу, підозрюваний ОСОБА_5 матиме можливість шляхом вмовлянь або погроз вплинути на покази свідків у кримінальному провадженні, що може призвести до їх подальшої зміни або відмови свідчити у кримінальному провадженні.

Окрім цього, підозрюваний ОСОБА_5 перебуваючи на волі, без обрання йому запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту чи в разі обрання більш м`якого запобіжного заходу матиме можливість продовжити вчиняти інші злочини.

У судовому засіданні старший слідчий СВ Пирятинського ВП Гребінківського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_4 , начальник Пирятинського відділу Лубенської місцевої прокуратури ОСОБА_3 підтримали вказане клопотання та клопочуть про обрання відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту та покласти на підозрюваного ОСОБА_5 такі обов`язки: прибувати до кабінету слідчого Пирятинського ВП до слідчого ОСОБА_4 та інших слідчих, які здійснюють досудове розслідування у вказаному провадженні, а також до Пирятинського відділу Лубенської місцевої прокуратури до прокурора ОСОБА_3 за їх викликом; не відлучатися за межі с. Малютинці Пирятинського району Полтавської області, без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження; повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання.

Підозрюваний ОСОБА_5 , у судовому засіданні пояснив суду, що він відкрито заволодів грошима ОСОБА_7 та ним було заподіяно останньому тілесні ушкодження. Проте він не бажав про настання таких наслідків. Щиро кається, просить суд не застосовувати до нього цілодобовий домашній арешт, оскільки має на утримання батьків пенсіонерів та тримає велику рогату худобу, якій необхідно заготовляти корма на даний час. Крім того має тимчасові заробітки працюючи по господарству у односельця, доглядаючи за садом. Не має наміру уникати від слідства, а тим паче тиснути на свідків чи потерпілого.

Розглянувши клопотання, заслухавши думку прокурора, старшого слідчого, підозрюваного, вивчивши копії матеріалів, якими обґрунтовуються доводи клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до п. «с» ч. 1 ст. 5 Європейської конвенції з прав людини нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом, зокрема, законний арешт або затримання особи, здійснене з метою до провадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.

Як убачається з документів, доданих до клопотання Пирятинським ВП Гребінківського ВП ГУНП в Полтавській області 20 серпня 2019 року розпочате кримінальне провадження № 0000287, унесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч. 3 ст. 186, ч. 1 ст. 122 КК України.

28.08.2019 о 10 год ОСОБА_5 у відповідності до ст. 278 КПК України було повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 186, ч. 1 ст. 122 КК України.

Згідно ст. 177 КПК України запобіжні заходи застосовуються до підозрюваного, обвинуваченого, підсудного, засудженого з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, передбачені частиною першої цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбаченим цим Кодексом.

Частиною 3 ст. 176 КПК України визначено, що слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Статтею 178 КПК України встановлені обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу.

Відповідно до ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, оцінює в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінальних правопорушень; тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 у разі визнання його винуватим у кримінальних правопорушеннях, у вчиненні яких він підозрюється; що він раніше судився, але визнаний таким, що не має судимості, його вік та стан його здоров`я; міцність соціальних зв`язків в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність постійного місця роботи або навчання; репутацію; майновий стан.

При розгляді даного клопотання слідчий суддя враховує також загальні положення ч.3 ст.176 КПК України, виходячи з встановленого КПК України принципу змагальності сторін, про те, що слідчий, прокурор, якщо не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч.1 ст.176 КПК України, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам, то слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один з ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Вина ОСОБА_5 у вчиненні даних кримінальних правопорушень підтверджується матеріалами провадженнями наданими до суду.

Відповідно до приписів ч. 1 та ч. 2 ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Згідно ч. 6 ст. 181 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

Відповідно до ч. 5 ст. 196 КПК України, в ухвалі про застосування запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, зазначаються конкретні обов`язки, передбачені частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу, що покладаються на підозрюваного, обвинуваченого, та у випадках, встановлених цим Кодексом, строк, на який їх покладено.

Як вбачається з ч. 5 ст.194 КПК України, якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.

В судовому засіданні слідчий та прокурор довели, що маються реальні ризики, передбачені п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, що підозрюваний ОСОБА_6 може: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; вчинити інше кримінальне правопорушення. Проте не довели необхідність обрання щодо ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Виходячи з наведеного, суд вважає що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, проте у своєму клопотання старший слідчий та прокурор не довели необхідності застосувати до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, оскільки підозрюваний має міцні соціальні зв`язки, має постійне місце проживання, має тимчасові заробітки, працюючи по найму у односельця, веде господарство, утримує батьків пенсіонерів, тому слідчий суддя вважає за можливим обрати підозрюваному запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у певний період доби що, забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного під час досудового слідства, тому клопотання підлягає частковому задоволенню.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 176, 177, 179, 184, 186, 187, 193, 194, 369-372 КПК України,

у х в а л и в :

Клопотання старшого слідчого СВ Пирятинського ВП Гребінківського ВП ГУНП в Полтавській області майора поліції ОСОБА_4 , погоджене начальником Пирятинського відділу Лубенської місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_5 у вигляді домашнього арешту задовольнити частково.

Обрати ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляду домашнього арешту строком на 60 (шістдесят) днів до 27 жовтня 2019 року включно.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:

-не залишати місце постійного проживання, за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора чи суду у період доби з 20 години по 08 годину;

-прибувати до слідчого Пирятинського ВП Гребінківського ВП ГУНП в Полтавська області, прокурора чи суду за першою вимогою;

-не чинити тиск на потерпілого та свідків у кримінальному провадженні № 0000287;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Роз`яснити ОСОБА_6 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники поліції (органу внутрішніх справ) з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

В разі невиконання вищевказаних зобов`язань, до підозрюваного може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ознайомити підозрюваного ОСОБА_6 під підпис з ухвалою про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Контроль за виконанням ухвали покласти на старшого слідчого ОСОБА_4 в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження, зобов`язавши передати копію ухвали для виконання органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного.

Роз`яснити, що за умисне невиконання ухвали суду передбачена відповідальність за ст. 382 КК України.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з часу проголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1