Справа № 591/5188/17
Провадження № 1-кс/591/4784/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 листопада 2019 року слідчий суддя Зарічного районного суду м. Суми ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Суми клопотання слідчого у кримінальному провадженні - заступника начальника відділу СУ ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В:

Слідчий звернувся з клопотанням погодженим прокурором, яке мотивував тим, що здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, відомості про яке внесено до ЄРДР за № 0000140 від 13.07.2017 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 197- 1, ч. 2 ст. 364 КК України. В ході проведення досудового розслідування повідомлено про підозру ОСОБА_4 . Крім того, від Головного управління Держгеокадастру у Сумській області, яке визнано потерпілою особою у справі, надійшла позовна заява з пред`явленою вимогою до підозрюваної ОСОБА_4 про відшкодування завданої злочином шкоди на суму 3 309 526,88 грн. Враховуючи такі обставини, слідчий просив з метою забезпечення позову про відшкодування шкоди накласти арешт на рухоме та нерухоме майно підозрюваної, а саме: на житловий будинок, трикімнатну квартиру, автомобіль та 5 земельних ділянок.

В судове засідання слідчий не з`явився, надіслав заяву, в якій просив подане ним клопотання про арешт майна залишити без розгляду, оскільки відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно зазначені в його клопотанні об`єкти, на які він просив накласти арешт, є предметами обтяження. Крім того, в матеріалах клопотання є заява слідчого про можливість розгляду клопотання без його участі.

Згідно ч.1 ст.172 КПК України неприбуття слідчого у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч. 2 ст.172 КПК України клопотання було розглянуто без повідомлення підозрюваної ОСОБА_4 .

У зв`язку з відсутністю учасників процесу та на підставі ч.4 ст.107 КПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось.

Слідчий суддя, вивчивши матеріали справи, вважає, що клопотання про арешт майна не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Як зазначено вище, слідчий 11.11.2019 року звернувся з клопотанням про накладення арешту на майно ОСОБА_4 , яка підозрюється у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до ЄРДР за №0000140 від 13.07.2017, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 197- 1, ч. 2 ст. 364 КК України.

13.11.2019 року від слідчого, який звернувся із зазначеним клопотанням, надійшла заява про залишення такого клопотання про арешт майна підозрюваної ОСОБА_4 без розгляду.

При цьому, заява не містить посилання на жодну норму чинного КПК України, яка б дозволяла слідчому судді приймати таке рішення за результатами розгляду клопотання такої категорії. Водночас, чинний КПК передбачає постановлення за результатами розгляду клопотання про арешт майна однієї з двох видів ухвал: про задоволення (повне або часткове) клопотання або відмову у задоволенні клопотання.

За таких обставин, слідчий суддя сприймає подану слідчим ОСОБА_3 заяву, як висловлену позицію про те, що він, фактично не підтримує подане ним та погоджене прокурором клопотання про арешт майна підозрюваної ОСОБА_4 .

А за таких обставин, враховуючи, що слідчий, як сторона кримінального провадження, відповідно до ст.26 КПК України вільно використовує свої процесуальні права, то слідчий суддя вважає за необхідне відмовити у задоволенні клопотання про арешт, оскільки слідчий відмовився підтримувати подане ним клопотання у судовому засіданні.

Крім того, вважаю за необхідне звернути увагу на наступні обставини.

Відповідно до п.18 ч.1 ст.3 КПК України слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Як зазначалось вище, до слідчого судді місцевого суду звернувся слідчий органу Національної поліції з клопотанням про арешт майна підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст.197-1, ч.2 ст.364 КК України ОСОБА_4 , якій інкримінується як службовій особі суб`єкта господарювання державної форми власності вчинення злочину, яким завдано збитків на суму 3309526,88 грн.

Відповідно до ч.1 ст.216 КПК України слідчі органів Національної поліції здійснюють досудове розслідування кримінальних правопорушень, передбачених законом України про кримінальну відповідальність, крім тих, які віднесені до підслідності інших органів досудового розслідування.

Частиною 5 ст.216 КПК України передбачено, що Детективи Національного антикорупційного бюро України здійснюють досудове розслідування злочинів, у тому числі передбачених статтею 364, якщо наявна хоча б одна з умов, визначена у цій частині статті, і, зокрема, передбачена п.2 ч.5 ст.216 КПК умова: якщо розмір завданої злочином шкоди в п`ятсот і більше разів перевищує розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленої законом на час вчинення злочину (якщо злочин вчинено службовою особою суб`єкта господарювання, у статутному капіталі якого частка державної або комунальної власності перевищує 50 відсотків.

Згідно ч.5 ст.36 КПК України забороняється доручати здійснення досудового розслідування кримінального правопорушення, віднесеного до підслідності Національного антикорупційного бюро України, іншому органу досудового розслідування.

В даному випадку, всупереч вимогам КПК, досудове розслідування злочину стосовно керівника суб`єкта господарювання державного підприємства з розміром шкоди, який в 3756,5 разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян, чомусь здійснюється ГУНП в Сумській області, а процесуальне керівництво прокуратурою Сумської області.

Крім того, відповідно до вимог ст.31-1, п.2 ч.2 ст.132 КПК України судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, і, зокрема, розгляд клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, здійснюють слідчі судді Вищого антикорупційного суду.

Враховуючи такі обставини, у задоволенні клопотання слідчого ОСОБА_3 слід відмовити і через вказані обставини.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173 КПК України, слідчий суддя
У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання слідчого у кримінальному провадженні - заступника начальника відділу СУ ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 про накладення арешту на рухоме та нерухоме майно підозрюваної ОСОБА_4 відмовити.

Ухвала може бути оскаржена. Апеляційна скарга на ухвалу подається безпосередньо до Сумського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1