"23" серпня 2019 р. Справа № 363/445/19
У Х В А Л А
23 серпня 2019 року Вишгородський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

представника потерпілої ОСОБА_4 ,

перекладача ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

обвинуваченого ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Вишгороді кримінальне провадження № 0000966 відносно обвинуваченого ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Грузії, громадянина Грузії, одруженого, на утримані має неповнолітню дитину 2003 року народження, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України, -

встановив:
В провадженні Вишгородського районного суду Київської області знаходиться кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України.

У судовому засіданні захисник заявила клопотання про призначення судової психологічної експертизи, вмотивовуючи його тим, що обвинувачений з травня по серпень 2015 року приймав участь у антитерористичній операції у складі Окремої добровольчої чоти «Карпатська січ», після у складі ВСУ - посада за контрактом старший стрелок-снайпер 1 роти 25 батальйону « ІНФОРМАЦІЯ_2 », 54 бригада. У матеріалах справи міститься Виписка із медичної карти стаціонарного хворого № 5288, згідно з якої ОСОБА_9 є солдатом к/с, в/ч пп НОМЕР_1 (діагноз: відкрита черепно-мозкова травма, забій головного мозку); Довідка військово-лікарської комісії солдату за контрактом ОСОБА_10 від 15 червня 2017 року, але в матеріалах кримінальної справи не міститься будь-яких документів, довідок, досліджень з цього питання, а саме псіхологічного стану обвинуваченого, однак вказана обставина має значення для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження. Проведення експертизи захисник просить доручити Київському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України, на вирішення експертизи поставити наступні запитання: які індивідуально-психологічні особливості має підекспертна особа? чи має підекспертна особа індивідуально-психологічні особливості, які суттєво вплинули на характер її протиправних дій або злочину чи злочинних дій: підвищена агресивність, етичні орієнтації, соціальні установки, мотиваційна сфера, посттравматичний синдром тощо? які психологічні особисті якості та провідні мотиваційні чинники поведінки має підекспертна особа? У якому зв`язку вони перебувають з обставинами справи? чи могли індивідуально-психологічні особливості підекспертної особи суттєво вплинути на її поведінку під час скоєння нею протиправних дій? чи спроможна підекспертна особа з урахуванням її вікових особливостей, емоційного стану, індивідуально-психологічних властивостей, усвідомлювати реальний зміст власних дій та повною мірою свідомо керувати ними і передбачати їх наслідки? чи перебувала підекспертна особа на момент скоєння протиправних дій в емоційному стані, і в якому саме (образа, сильний страх, пригніченість, розгубленість, відчай, емоційний стрес тощо), що суттєво вплинув на її свідомість і поведінку? чи перебувала підекспертна особа в стані вираженого емоційного збудження або емоційного напруження, що може розглядатися як психологічна підстава стану сильного душевного хвилювання? чи перебувала підекспертна особа на момент скоєння протиправних дій у стані фізіологічного афекту як психологічної підстави сильного душевного хвилювання?

Обвинувачений підтримав клопотання свого захисника.
У судовому засіданні прокурор заперечувала проти призначення експертизи, оскільки в матеріалах кримінального провадження міститься висновок судово-психіатричної експертизи, наданий відносно обвинуваченого.
Представник потерпілого підтримав думку прокурора.

Заслухавши учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали справив, суд прийшов до наступного.

Відповідно до ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених ст. 242 КПК України, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Згідно ст. 242 КПК України, експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, за дорученням слідчого судді чи суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження або, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

Згідно висновку експерта за результатами проведення судово-психіатричної експертизи № 572 від 19.12.2018 року, яка проводилася під час досудового розслідування,ОСОБА_9 страждає та страждав під час, коли були скоєні інкриміновані йому дії на емоційно-лабільний (астенічний) розлад органічного походження. Проте ступінь психічних розладів такий, що він при здійсненні інкримінованих йому діянь і в даний час міг і може усвідомлювати свої дії та керувати ними.

Примусових заходів медичного характеру він не потребує. ОСОБА_9 під час, коли були скоєні інкриміновані йому дії, в тимчасовому хворобливому розладі психічної діяльності, не перебував.

Доводи, на які посилається захисник в своєму клопотанні про призначення судово-психологічної експертизи суд вважає не обґрунтованими та не вбачає підстав для проведення судово-психологічної експертизи.
Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про те, що клопотання захисника не підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст. 332, 376 КПК України, суд, -

ухвалив:
У клопотанні захисника про призначення судової психологічної експертизи відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Визначити час проголошення повного тексту ухвали 28.08.2019 року о 16-00 год.

Суддя ОСОБА_1