Справа № 461/8771/19
Провадження № 1-кс/461/9760/19
У Х В А Л А

13 листопада 2019 року

Слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1
за участі:
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
слідчого ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
захисника ОСОБА_6 ,
розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого Слідчого управління Головного управління поліції у Львівській області ОСОБА_4 про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваного:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця с. Рускінське Сургутського району Тюменської області Російської Федерації, не одруженого, не працюючого, раніше судимого, востаннє 20 березня 2019 року Галицьким районним судом м. Львова за ч. 1, 2 ст. 185 Кримінального кодексу України до покарання у виді 02 років позбавлення волі, на підставі ст. 75 Кримінального кодексу України звільненого від відбуття покарання з випробуванням з іспитовим строком 02 роки, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за матеріалами кримінального провадження 0000800 від 11 листопада 2019 року за ч. 1 ст. 115 Кримінального кодексу України, -

ВСТАНОВИВ:

Органом досудового розслідування ОСОБА_5 підозрюється у тому, що він 10 листопада 2019 року, у невстановлений досудовим розслідуванням точний час, знаходячись у квартирі за адресою АДРЕСА_2 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, під час конфлікту із ОСОБА_7 , який виник на ґрунті особистих неприязних відносин, керуючись раптово виниклим умислом, спрямованим на позбавлення життя ОСОБА_7 , наніс останньому численні удари руками і ногами по голові та тулубу, спричинивши тілесні ушкодження у вигляді тупої закритої черепно-мозкової травми, крововиливів у підм`які мозкові оболонки та в речовину головного мозку, набряк головного мозку, внаслідок яких ОСОБА_7 помер на місці події. Дії ОСОБА_5 органом досудового розслідування кваліфіковані за ч. 1 ст. 115 Кримінального кодексу України як умисне вбивство.
Крім того, слідчий у клопотанні зазначає, що ОСОБА_5 підозрюється у вчинені умисного особливо тяжкого злочину, санкція статті якого передбачає позбавлення волі на строк від 7 до 15 років позбавлення волі. Вказує, що підозрюваний може незаконно впливати на свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , шляхом їх переконання та залякування і схиляти їх до зміни даних показань. Крім того, слідчим не виключається, що ОСОБА_5 може вчиняти інші кримінальні правопорушення, оскільки він раніше неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності. 20 березня 2019 року Галицьким районним судом м. Львова останній був засуджений з іспитовим строком 02 роки. Наведені обставини, на думку слідчого, свідчить про неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів. Просить слідчого суддю обрати запобіжний захід у виді тримання під вартою без визначення розміру застави.
В судовому засіданні прокурор підтримав заявлене слідчим клопотання.
Підозрюваний та захисник проти задоволення клопотання слідчого заперечили. Захисник зазначила, що підозрюваний визнає фактичні обставини кримінального правопорушення, однак не погоджуються з правовою кваліфікацією вчиненого, вважаючи, що дії ОСОБА_5 мають бути кваліфіковані за ч. 2 ст. 121 Кримінального кодексу України. Відтак, підозра ОСОБА_5 у вчиненні умисного вбивства є необґрунтованою. Крім того, на підтвердження існування ризиків стороною обвинувачення не надано належних доказів. На думку сторони захисту, особисте зобов`язання забезпечить належне виконання підозрюваним процесуальних обов`язків.
Вивчивши клопотання, додані до нього документи, якими прокурор та слідчий обґрунтовує доводи обвинувачення, вислухавши думку учасників судового провадження, слідчий суддя приходить до висновку про його задоволення.
Відповідно до вимог ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Згідно з положеннями ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд зобов`язані оцінити, в тому числі вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, розмір майнової шкоди, а також дані, що характеризують особу підозрюваного, обвинуваченого.
Проаналізувавши наведені в клопотанні обставини та додані до нього документи, якими слідчий підтверджує доводи клопотання, суд вважає, що вони свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 Кримінального кодексу України, на підтвердження чого в матеріалах кримінального провадження наявні вагомі докази, зокрема:
- дані протоколу огляду місця події зі схемою від 11 листопада 2019 року - квартири за адресою: АДРЕСА_2 , де виявлено труп ОСОБА_7 з ознаками насильницької смерті;
- дані рапорту поліцейського Управління патрульної поліції у Львівській області ОСОБА_11 від 11 листопада 2019 року про повідомлення ОСОБА_8 про вбивство ОСОБА_5 ОСОБА_7 ;
- показання свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 про обставини вчинення кримінального правопорушення;
- дані огляду трупа ОСОБА_7 від 12 листопада 2019 року, під час якого вилучено його одяг;
- дані лікарського свідоцтва про смерть № 1123/2019 від 12 листопада 2019 року.
Крім того, слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення в повному обсязі доведене існування ризиків, що у разі необрання запобіжного заходу, можливе перешкоджання встановленню істини у справі.
Суд вважає, що підозрюваний може продовжити злочину діяльність, про що свідчить той факт, що останній неодноразово судимий, вчинив кримінальне правопорушення в період іспитового строку, не має міцних соціальних зв`язків (не одружений, дітей на утриманні не має), не працює, тому злочинними діями може здобувати собі засоби для існування.
Слідчим суддею не виключається також можливість впливу підозрюваного на свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 з метою зміни їх показів під час досудового розслідування чи судового провадження з метою уникнення відповідальності чи пом`якшення покарання.
Судом береться до уваги надзвичайно високий ступінь суспільної небезпеки кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 зумовлений тяжкими наслідками не лише для конкретної особи, а і для суспільства в цілому, наявність по справі реальних ознак справжнього суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи, встановлений ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Діяння, яке інкримінується ОСОБА_5 , відноситься до особливо тяжких злочинів. Згідно з санкцією статті, у разі визнання його винуватим, він може бути позбавлений волі на строк до 15 років.
Наведені обставини разом із суворістю можливого покарання може схилити підозрюваного також і до втечі.
Слідчий суддя зазначає, що ризиком у кримінальному провадженні є небажані для провадження наслідки дій підозрюваного, спрямовані на створення перешкод кримінальному провадженню. Ризик стає реальним через невизначеність поведінки особи у певній ситуації, яку (поведінку) неможливо достеменно передбачити. Таким чином, у контексті кримінального провадження ризиком неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного слід вважати таку поведінку цієї особи, настання якої характеризується високим ступенем ймовірності.
Посилання захисника та підозрюваного на неправильність кваліфікації вчиненого органом досудового розслідування не беруться слідчим суддею до уваги, оскільки на даній стадії кримінального провадження, під час обрання міри запобіжного заходу, попередня кваліфікація не має вирішального значення.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
З урахуванням вищевикладеного, суд приходить до висновку, що інші запобіжні заходи з об`єктивних причин не забезпечать законослухняну поведінку підозрюваного. Слідчий суддя також враховує, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Положеннями ч. 4 ст. 183 КПК України визначено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: 1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; 2) щодо злочину, який спричинив загибель людини; 3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.
З клопотання та повідомлення про підозру вбачається, що ОСОБА_5 підозрюється у тому, що вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 115 Кримінального кодексу України, позбавивши особу життя.
Враховуючи зазначені обставини, у відповідності до вимог ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя вважає за доцільне не застосовувати до підозрюваного альтернативний запобіжний захід у виді застави.
Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 369-372 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою у Державній установі «Львівська установа виконання покарань (№ 19)» строком на 60 (шістдесят) днів до 11 січня 2020 року включно.
Ухвала щодо застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а підозрюваним в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1