Справа № 461/4080/19
Провадження № 1-кс/461/8466/19
УХВАЛА
Іменем України

30.09.2019 року слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 , при секретарі судових засідань ОСОБА_2 , за участю представника заявника ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м.Львові клопотання ОСОБА_5 про скасування арешту майна

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_5 звернувся до слідчого судді з клопотанням, в якому просить арешт на майно у кримінальному провадженні №0005357, а саме на квартиру АДРЕСА_1 , яка, на підставі ордеру виконавчого комітету Львівської міської ради №0004678 від 05.03.2018, належить ОСОБА_5 , в частині відчудження, приватизації та вчинення будь-яких інших правочинів щодо вищевказаної квартири скасувати як незаконний та необґрунтований.
Свої вимоги обґрунтовує тим, що слідчим суддею при накладенні арешту не враховано, що слідчим не доведено, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, як арешт майна третьої особи, не подано слідчому судді докази на підтвердження обставин, на які він покликається. Не враховано також те, що вказана квартира сім`ї ОСОБА_6 ніколи не належала і не надавалась їм для покращення житлових умов. Слідчим також не доведено наявність правової підстави для арешту майна. Власнику майна у даному кримінальному провадженні підозру не оголошено, він не є обвинуваченим, підозрюваним. Просить клопотання задоволити.
Представник заявника у судовому засіданні клопотання підтримав, просив таке задоволити.
Слідчий у судовому засіданні проти задоволення вказаного клопотання заперечив. Просив у такому відмовити, оскільки у даному кримінальному провадженні проводяться слідчі дії та судові експертизи. Скасування такого арешту може призвести до відчуження вищевказаної квартири.
Прокурор у судове засідання не з`явився, хоча належним чином був повідомлений про час та місце розгляду справи, що підтверджується матеріалами справи.
Заслухавши учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання та надані докази, слідчий суддя дійшов висновку, що дане клопотання необхідно задоволити частково з наступних підстав.
Відповідно до приписів статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Частиною четвертою вказаної статті передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Згідно ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Відповідно до ч.2 ст.174 КПК України клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про чає та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.
Згідно абз.3 п.1 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №5 від 03.06.2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статтями 174, 539 КПК України, до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.
Слідчим суддею встановлено, що СВ Галицького ВП ГУНП у Львівській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження № 0005357 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.364 КК України.
Ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 06.08.2019 року накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 , яка, на підставі ордеру Виконавчого комітету Львівської міської ради №0004678 від 05.03.2018, належить ОСОБА_5 , в частині відчуження, приватизації та вчинення будь-яких інших правочинів щодо вищевказаної квартири.
У судовому засіданні встановлено, що у вказаному кримінальному провадженні призначено ряд судових експертиз, зокрема почеркознавча та будівельно-технічна, отримано також ухвалу слідчого судді про надання тимчасового доступу до речей та документів. Вказані обставини учасниками процесу не заперечувались.

Відтак, слідчий суддя зазначає, що оскільки слідчим у кримінальному провадженні №0005357 від 05.12.2018 року проводяться слідчі дії та призначено ряд судових експертиз, тому дане клопотання є передчасним, а відтак в частині клопотання про скасування арешту на майно в частині відчуження та вчинення будь-яких інших правочинів щодо вищевказаної квартири необхідно відмовити.
У свою чергу, оскільки ст.170 КПК України не передбачено накладення арешту на майно з метою заборони проведення приватизації, слідчий суддя вважає за необхідне клопотання ОСОБА_5 в цій частині задоволити.
З урахуванням викладеного, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання про скасування арешту майна необхідно задоволити частково.
Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст. 170-174, 372, 376 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

Клопотання ОСОБА_5 про скасування арешту майна задоволити частково.
Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м.Львова від 06.08.2019 року на квартиру АДРЕСА_1 , яка, на підставі ордеру виконавчого комітету Львівської міської ради №0004678 від 05.03.2018, належить ОСОБА_5 , в частині заборони приватизації вищевказаної квартири.
В іншій частині клопотання ОСОБА_5 відмовити.
Ухвала остаточна та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1