Ухвала
25 жовтня 2019 року

м. Київ
справа № 487/4597/19
провадження № 51-5325ск19
Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_4 на ухвалу Миколаївського апеляційного суду від 10 вересня 2019 року про відмову у відкритті апеляційного провадження, у кримінальному провадженні № 0000363

(№11-сс/812/652/19),

встановив:
ОСОБА_4 звернувся до суду з касаційною скаргою на вищевказане судове рішення.
Перевіривши касаційну скаргу на відповідність вимогам ст. 427 КПК, колегія суддів дійшла висновку, що її слід залишити без руху, встановивши строк для усунення недоліків.
Так, згідно зі ст. 427 КПК у касаційній скарзі має бути зазначено: судове рішення, що оскаржується; обґрунтування вимог особи, яка подала касаційну скаргу, із зазначенням того, у чому полягає незаконність чи необґрунтованість судового рішення; вимоги особи, яка подає касаційну скаргу, до суду касаційної інстанції.

Підстави для скасування або зміни судового рішення судом касаційної інстанції визначено у ч. 1 ст. 438 КПК. При вирішенні питання про наявність зазначених підстав суд касаційної інстанції має керуватися статями 412414 КПК.
Отже, посилаючись на незаконність судових рішень, особа, яка подає касаційну скаргу, повинна вказати на конкретні порушення закону, передбачені у ст. 438 КПК,

що є підставою для їх зміни чи скасування, а також належним чином обґрунтувати свої доводи.
У касаційній скарзі ОСОБА_4 посилається на істотні порушення вимог кримінального процесуального закону.
За змістом ст. 412 КПК істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону є такі порушення вимог КПК, які перешкодили чи могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення. В частині 2 зазначеної статті визначено вичерпний перелік підстав за наявності яких судове рішення підлягає скасуванню.

Однак, у касаційній скарзі ОСОБА_4 не конкретизовано яких саме істотних порушень вимог кримінального процесуального закону допустився суд апеляційної інстанцій при розгляді його апеляційної скарги, а також яким чином вони вплинули

на законність та обґрунтованість судового рішення та були б безумовною підставою для скасування ухвали суду апеляційної інстанції касаційним судом.
Також, ОСОБА_4 у касаційній скарзі вказує на те, що висновок ухвали Миколаївського апеляційного суду від 10 вересня 2019 року не відповідає змісту його апеляційної скарги, але не наводить належного обґрунтування на підтвердженням своїх доводів. При цьому, ОСОБА_4 не зазначає у касаційній скарзі у чому саме полягає невідповідність висновків апеляційного суду за наслідками розгляду його апеляційної скарги, що не відповідає вимогам п. 4 ч. 1 ст. 427 КПК.
Крім того, статтею 436 КПК визначено повноваження суду касаційної інстанції

за наслідками розгляду касаційної скарги. Відповідно до її змісту суд касаційної інстанції за наслідками розгляду касаційної скарги має право: залишити судове рішення без зміни, а касаційну скаргу - без задоволення; скасувати судове рішення і призначити новий розгляд у суді першої чи апеляційної інстанції; скасувати судове рішення і закрити кримінальне провадження; змінити судове рішення.
ОСОБА_4 у касаційній скарзі не конкретизує яке саме рішення повинен прийняти суд касаційної інстанції, з урахуванням положень ст. 436 КПК,

за результатами розгляду його скарги. У своїй касаційній скарзі ОСОБА_4 проситьскасувати ухвалу Миколаївського апеляційного суду від 10 вересня 2019, проте не зазначає, яке рішення після скасування, з урахуванням положень

ст. 436 КПК, має прийняти суд касаційної інстанції.
Наявність вказаних недоліків у скарзі, зважаючи на те, що суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах касаційної скарги, перешкоджає вирішенню питання про відкриття касаційного провадження.
Відповідно до ст. 429 КПК суд касаційної інстанції, встановивши, що касаційну скаргу подано без додержання вимог, передбачених ст. 427 КПК, постановляє ухвалу

про залишення касаційної скарги без руху, в якій зазначаються недоліки скарги

і встановлюється строк, необхідний для їх усунення, що не може перевищувати п`ятнадцяти днів із дня отримання ухвали особою, котра подала касаційну скаргу.
Врахувавши вищенаведене, керуючись положеннями ст. 429 КПК, з огляду

на те, що касаційну скаргу подано без додержання вимог, передбачених ст. 427 КПК, колегія суддів дійшла висновку, що скаргу необхідно залишити без руху і надати строк на усунення недоліків.
Керуючись ст. 429 КПК, Суд
постановив:
Касаційну скаргу ОСОБА_4 залишити без руху та встановити строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків касаційної скарги п`ятнадцять днів із дня її отримання.

Роз`яснити, що касаційна скарга повертається в разі, якщо особа в установлений строк не усунула недоліків касаційної скарги, залишеної без руху.
Ухвала оскарженню не підлягає.
ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3
Судді: