У Х В А Л А

Справа № 184/2376/19

Номер провадження 1-кс/184/1136/19

08 листопада 2019 рокум. Покров

Слідчий суддя Орджонікідзевського міського суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши в судовому засіданні винесене в кримінальному провадженні № 0000788 від 06.11.2019р. клопотання про застосування запобіжного заходу у виді взяття під варту відносно підозрюваного:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Апостолове Дніпропетровської області, українець, громадянин України, освіта середня, не працює, одружений, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий

- підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.289 КК України,

учасники кримінального провадження: прокурор ОСОБА_4 , слідчий ОСОБА_5 , підозрюваний ОСОБА_3 , -

ВСТАНОВИВ:
Слідчий звернувся до Орджонікідзевського міського суду із вищевказаним клопотанням, відповідно до якого просить застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_3 запобіжний захід у виді тримання під вартою.

В обґрунтування поданого клопотання, слідчий посилаючись на те, що ОСОБА_3 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.289 КК України, а також вказує на наявність ризиків, передбачених п.1,5 ст.177 КПК України, запобігти яким шляхом застосування більш м`яких, аніж тримання під вартою запобіжних заходів, неможливо. На обґрунтування існування зазначених ризиків, слідчий посилається на те, що ОСОБА_3 ніде не працює, законних засобів до існування не має, дій спрямованих на працевлаштування не вживає, на життя заробляє шляхом ведення злочинної діяльності, пов`язаної з вчиненням корисливих злочинів, що є підставою для застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання слідчого та просив його задовольнити з підстав, зазначених в клопотанні та наведених слідчим в судовому засіданні.

Підозрюваний заперечував проти задоволення клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою та просив застосувати відносно нього запобіжний захід у виді домашнього арешту у нічний час доби, посилаючись на те, що у нього наявне зареєстроване місце проживання, дружина, яка на даний час вагітна. Крім того пояснив, що на даний час він офіційно не працевлаштований, однак підробляє, ремонтуючи електронні прилади. Крім того зазначив, що від слідства він не переховувався та активно сприяє слідству у встановленні фактичних обставин кримінального правопорушення.

Розглянувши вказане клопотання, заслухавши доводи слідчого та прокурора, а також пояснення підозрюваного, дослідивши наявні у матеріалах справи докази, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Згідно ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, може здійснити такі дії: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Наявність «обґрунтованої підозри» передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла таки вчинити злочин. Про це наголошується в рішенні Європейського суду з прав людини від 13 серпня 1990 року по справі «Фокс та інші проти Сполученого Королівства».

Як встановлено у судовому засіданні, ОСОБА_3 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.289 КК України незаконне заволодіння транспортним засобом, вчинене за попередньою змовою групою осіб.

Також встановлено, що ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчиненні вказаного злочину, що підтверджується наявними у матеріалах справи повідомленнями про підозру.

Поряд з наведеним, обґрунтованість підозри ОСОБА_3 у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.289 КК України підтверджується наявними в матеріалах справи доказами, а саме: витягом з ЄРДР №0000788 від 06.11.2019р.; протоколом огляд місця події від 07.11.2019р.; протоколом огляду предмета від 07.11.2019р; протоколом допиту свідка.

Таким чином наявні підстави обґрунтовано підозрювати, що ОСОБА_3 вчинив злочин, передбачений ч.2 ст.289 КК України.

Слідчий суддя погоджується із доводами слідчого щодо наявності ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України, а саме: ризику переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки ОСОБА_3 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, відповідальність за який передбачена у виді позбавленням волі на строк від п`яти до восьми років, а відтак ризик ухилення від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення можливого покарання на даний час обґрунтовано існує.
Наведений висновок слідчого судді повністю узгоджується із позицією ЄСПЛ, яка викладена у рішенні по справі «Москаленко проти України», де Суд вказав, що суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину. Суд визнає, що, враховуючи серйозність висунутих щодо заявника обвинувачень, державні органи могли виправдано вважати, що такий ризик існує.
Окрім цього, слідчий суддя погоджується з доводами слідчого щодо наявності ризику, передбаченого п.5 ст.177 КПК України, а саме: ризику вчиняти інші кримінальні правопорушення, оскільки ОСОБА_3 підозрюється у вчиненні корисливого злочину, а тому може продовжувати свою злочинну діяльність з метою отримання засобів для існування шляхом вчинення злочинів.
Отже в судовому засіданні слідчим та прокурором доведено наявність ризиків, передбачених п.1,5 ч.1 ст.177 КПК України.

Разом з тим, посилання слідчого на неможливість застосування відносно підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, не пов`язаного із триманням під вартою, слідчий суддя вважає необґрунтованими, оскільки саме застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту зможе запобігти встановленим та доведеним у судовому засіданні ризикам, передбаченим п.1,5 ст.177 КПК України, а саме ухилення від органів досудового розслідування та суду та вчиняти інші кримінальні правопорушення. Такий висновок слідчого судді ґрунтується на призначенні, суті та порядку застосування вказаного запобіжного заходу, який відповідно до ст.181 КПК України полягає у забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби, виконання якою, у свою чергу, унеможливить вчинення підозрюваним інших кримінальних правопорушень та зможе забезпечити належну поведінку останнього.

Згідно ч.1 ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
У свою чергу, ч.4 коментованої статті унормовано, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
За таких обставин, запобігання ризику ухилення від органів досудового розслідування та суду та вчиняти інші кримінальні правопорушення, з урахуванням особи підозрюваного, який раніше не судимий та до кримінальної відповідальності не притягувався, має постійне місце проживання, міцні соціальні зв`язки, а саме дружину може бути забезпечено за рахунок альтернативного запобіжного заходу.
Водночас, застосування найсуворішого запобіжного заходу виключно на підставі тяжкості вчиненого злочину суперечитиме усталеній практиці Європейського суду з прав людини, яка є обов`язковою до застосування на підставі ч.5 ст.9 КПК України.
В силу ч.5 ст.17 КПК України, поводження з особою, вина якої у вчиненні кримінального правопорушення не встановлена обвинувальним вироком суду, що набрав законної сили, має відповідати поводженню з невинуватою особою.
Отже, слідчому судді не доведено неможливість застосування інших більш м`яких запобіжних заходів задля забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного.
За сукупності таких обставин, приймаючи до уваги дані про особу підозрюваного, а також недоведеність стороною обвинувачення неможливості застосування відносно підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, слідчий суддя вважає за необхідне у задоволенні клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_3 відмовити та застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді домашнього арешту строком на 2 місяці, до 08 січня 2020 року із покладенням на нього обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України.
Керуючись ст.ст.176179, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:
У задоволенні клопотання слідчого Покровського відділення поліції Нікопольського відділу поліції ГУ Національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_5 - відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у виді домашнього арешту строком на 2 місяці, до 08 січня 2020 року.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_3 наступні обов`язки:
- не залишати житло за адресою - АДРЕСА_1 з 22:00 год. до 06:00 год. наступної доби без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- прибувати за першою вимогою до слідчого, прокурора чи суду;
- повідомляти слідчого, прокурора або суд, залежно від стадії розгляду про зміну свого місця проживання чи перебування;
Копію ухвали для виконання направити начальнику Покровського ВП Нікопольського ВП ГУНП в Дніпропетровській області, для контролю - прокурору Орджонікідзевського відділу Нікопольської місцевої прокуратури.
Роз`яснити, що учасники процесу не позбавлені права звернення до суду у встановленому законом порядку з клопотанням про зміну чи скасування запобіжного заходу впродовж розгляду справи.
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Подача апеляційної скарги на ухвалу суду не зупиняє її виконання.

Суддя Орджонікідзевського міського суду ОСОБА_1