УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"05" серпня 2019 р. Київський районний суд м. Харкова в складі колегії:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3
за участю секретаря ОСОБА_4 ,
прокурора ОСОБА_5 ,
захисника ОСОБА_6 ,
обвинуваченого ОСОБА_7 ,
потерпілого ОСОБА_8 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0003006 від 27.08.2017 року відносно:
ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харкова, громадянина України, працюючого підсобним робочим на фабриці «Варіант», не одружений, осіб на утриманні немає, з повною загальною середньою освітою, раніше судимого: 23.02.2016 року Київським районним судом м. Харкова за ч.2 ст.296 КК України до 2 років 6 місяців позбавлення волі, на підставі ст.75 КК України звільнений від відбування покарання з іспитовим строком 2 роки, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15 ч.1 ст.115 КК України
ВСТАНОВИВ:
В провадженні Київського районного суду м. Харкова знаходиться кримінальне провадження № 0003006 від 27.08.2017 року за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15 ч.1 ст.115 КК України.
В судовому засіданні обвинуваченим та його захисником заявлено клопотання про призначення по справі повторної судово-психологічної експертизи, на вирішення якої просить поставити наступне питання: Чи перебував ОСОБА_7 в процесі здійснення інкримінованого йому діяння в стані вираженого емоційного збудження або емоційного напруження, що можуть розглядатися як психологічна підстава стану сильного душевного звилювання? Чи перебував ОСОБА_7 в момент скоєння протиправних дій у стані фізіологічного афекту як психологічної підстави сильного душевного хвилювання? В обґрунтування клопотання посилається на те, що відповідно до показань обвинуваченого, він піддавався нападкам з боку батька, який був, незгоден й з його способом життя. В ході конфліктів, що виникали на вказаному грунті, батько, будучі в стані алкогольного сп"яніння, у якому знаходився декілька днів і був агресивний по відношенню до сина, неодноразово ображав його, а також застосовував фізичне насильство. За клопотанням захисника була проведена психологічна експертиза, за висновками якої ОСОБА_7 не перебував у стані душевного хвилювання. Вважає, що експерт в своєму висновку, а також при допиті в судовому засіданні не надав оцінку обставинам на які посилався обвинувачений.
Прокурор в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, вважав що експерт має відповідні знання та був попереджений про кримінальну відповідальність при проведенні експертизи.
Потерпілий ОСОБА_8 в судовому засіданні не заперечував проти призначення по справі повторної судово-психологічної експертизи.
Вислухавши учасників процесу, дослідивши матеріали справи, колегія суддів вважає, що заявлене обвинуваченим та його захисником клопотання не підлягає задоволенню з огляду на наступне.
Приписами ч. 1 ст. 332 КПК України передбачено, що під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.
Відповідно до ч. 1 ст. 242 КПК України, експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, за дорученням слідчого судді чи суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження або, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.
Пунктом 27 постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику у справах про злочини проти життя і здоров`я людини" № 2 від 07.02.2003 р. роз`яснено, що для з`ясування, чи вчинено діяння в стані сильного душевного хвилювання, суди мають призначати психолого-психіатричну експертизу.
Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 10.07.2018 року по справі призначена судово-психологічна експертиза. На вирішення питання експертів поставлені питання: Чи перебував ОСОБА_7 в процесі здійснення інкримінованого йому діяння в стані вираженого емоційного збудження або емоційного напруження, що можуть розглядатися як психологічна підстава стану сильного душевного хвилювання?
Чи перебував ОСОБА_7 в момент скоєння протиправних дій у стані фізіологічного афекту як психологічної підстави сильного душевного хвилювання?
Згідно висновка експерта за результатами проведення судово-психологічної експертизи № 17686 від 29.03.2019 року ОСОБА_7 в момент скоєння інкримінованих дій в стані вираженого емоційного збудження або емоційного напруження, що можуть розглядатися як психологічна підстава стану сильного душевного хвилювання не перебував.
В судовому засіданні експерт надав пояснення щодо висновку, відповів на питання захисника та підтвердив його достовірність.
Доводи, на які посилається захисник в своєму клопотанні про призначення повторної судово-психологічної експертизи колегія суддів вважає не обґрунтованими та не вбачає підстав для проведення повторної судово-психологічної експертизи.
Керуючись ст. ст. 224, 332, 372, 509 КПК України, колегія суддів,-
УХВАЛИЛА:
В задоволенні клопотання обвинуваченого та захисника про призначення повторної судово-психологічної експертизи - відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Головуючий суддя ОСОБА_1
судді ОСОБА_3
ОСОБА_2