КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 11-cc/824/3322/2019 Слідчий суддя в 1-й інстанції: ОСОБА_1
Категорія: ст. 170 КПК України Доповідач: ОСОБА_2
25 липня 2019 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:
головуючого судді ОСОБА_2
суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4
секретаря судового засідання ОСОБА_5
представника власника майна ТОВ «Кадорр-Київ Плюс», адвоката ОСОБА_7
розглянула у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду апеляційну скаргу директора ТОВ «Кадорр-Київ Плюс», ОСОБА_8 , на ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 10 травня 2019 року, -
Приймаючи рішення, слідчий суддя врахував наявність правових підстав для накладення арешту на зазначене у клопотанні майно, з метою забезпечення збереження речових доказів.
Не погоджуючись з таким рішенням суду першої інстанції, директор ТОВ «Кадорр-Київ Плюс» ОСОБА_8 , подав апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу слідчого судді скасувати, у зв`язку із істотними порушеннями кримінального процесуального закону та невідповідністю висновків суду фактичним обставинам кримінального провадження.
В обґрунтування вимог апеляційної скарги апелянт зазначає, що товариство з 2016 по 2017 користувалось арештованою земельною ділянкою на підставі договору суборенди земельної ділянки, а твердження прокурора про порушення товариством земельного законодавства та порушення на об`єкті будівництва є необґрунтованими. Вказує про невідповідність клопотання про арешт майна вимогам ст. 171 КПК України. Додає, що у даному кримінальному провадженні жодній особі про підозру не повідомлено.
Апелянт звертає увагу суду на відсутність даних про небезпеку для життя і здоров`я осіб, які працюють на будівельному майданчику. Вказує, що твердження прокурора про виконання будівельних робіт без дозволу відповідного органу охорони культурної спадщини є безпідставними. Додає про невідповідність оскаржуваного судового рішення вимогам ст. 370 КПК України та відсутність встановленого розміру шкоди.
Одночасно автор апеляційної скарги ставить питання про поновлення строку на апеляційне оскарження. В обгрунтування причин пропуску строку апелянт вказує, що ухвала постановлена без виклику у судове засідання власника майна, копію ухвали апелянтом не отримано, про її наявність стало відомо 21.05.2019.
Клопотання апелянта про поновлення строку на подання апеляційної скарги підлягає задоволенню. До такого висновку колегія суддів приходить з огляду на ті обставини, що апелянт не був запрошений на розгляд клопотання, копію ухвали не отримав, про її наявність йому стало відомо 21.05.2019. Наведені обставини свідчать про поважність причин припуску строку звернення з апеляційною скаргою.
Заслухавши доповідь судді, позицію представника власника майна, який підтримав подану апеляційну скаргу та просив її задовольнити, прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги, дослідивши матеріали провадження та перевіривши вимоги апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно ст. ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.
Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки, згідно ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.
Однак, зазначених вимог закону орган досудового розслідування не дотримався, а слідчий суддя на це уваги не звернув.
Разом з тим, до клопотання прокурором не додано будь-яких доказів заподіяння шкоди інтересам територіальної громади м. Києва. В судовому засіданні прокурор пояснив, що висновок експерта до цього часу стороною обвинувачення не отримано, проте наявність істотної шкоди є обов`язковою умовою для висновку, що мало місце кримінальне правопорушення, яке потребує такого втручання у права та свободи юридичної особи, як арешт майна.
Крім цього, подане прокурором клопотання про арешт не містить жодного посилання на те, в чому полягає протиправність дій посадових осіб Державної архітектурно-будівельної інспекції, проте містить перелік порушень на будівельному майданчику за адресою: м. Київ, вул. Жилянська, 68, які, на думку прокурора, мають місце та посилання на відсутність необхідної дозвільної документації щодо будівництва, які не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду, з огляду на докази додані апелянтом.
Також, колегія суддів не може погодитись з висновком слідчого судді про те, що арешт земельної ділянки та недобудованого житлового приміщення може бути речовим доказом у кримінальному провадженні щодо службової недбалості посадових осіб Державної архітектурно-будівельної інспекції.
Визнання стороною обвинувачення арештованого майна речовим доказом у даному кримінальному провадженні, не може бути єдиною підставою для арешту майна, це рішення не доведено належними і допустимими доказами. Не надано таких даних і прокурором у судовому засіданні суду апеляційної інстанції.
На підставі вищевикладених обставин, які свідчать про невідповідність висновків суду фактичним обставинам справи, ухвала слідчого судді підлягає скасуванню, з постановленням нового рішення про відмову у задоволенні клопотання прокурора за недоведеності необхідності арешту майна, який при викладених у клопотанні обставинах явно порушуватиме справедливий баланс між інтересами власника майна, гарантованими законом і завданням цього кримінального провадження.
Керуючись ст.ст. 170, 171, 173, 309, 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів,
Поновити директору ТОВ «Кадорр-Київ Плюс», ОСОБА_8 , строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 10 травня 2019 року.
Апеляційну скаргу директора ТОВ «Кадорр-Київ Плюс», ОСОБА_8 , задовольнити.
Ухвала апеляційного суду оскарженню не підлягає.

СУДДІ:

___________________ ___________________ ___________________
ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4