Провадження №1-кс/760/13/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
05 березня 2019 року Солом`янський районний суд м. Києва
в складі: головуючого слідчого судді - ОСОБА_1
секретаря судового засідання- ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві скаргу ОСОБА_3 про зобов`язання уповноважених осіб НАБ України внести відомості до ЄРДР про вчинення кримінального правопорушення за його заявою від 03 липня 2018, -
в с т а н о в и в:
До Солом`янського районного суду м. Києва надійшла скарга ОСОБА_3 про зобов`язання уповноважених осіб НАБ України внести відомості до ЄРДР про вчинення кримінального правопорушення за його заявою від 03 липня 2018.
ОСОБА_3 вказав, що подавав на ім`я директора НАБ України ОСОБА_4 заяву про вчинення корупційного злочину злочинною організацією, створеною за участю начальника Подільського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_5 , підпорядкованих йому службових осіб, службових осіб прокуратури, які об`єднані єдиним умислом з керівництвом ТМО Психіатрія, а саме ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 .
Оскільки відомості за вказаною заявою внесені уповноваженими особами НАБ України не були, скаржник прохав зобов`язати уповноважену особу НАБ України внести відомості до ЄРДР про злочин, повідомлений за його заявою від 03.07.2018 та надати йому витяг з ЄРДР.
У судове засідання скаржник не з`явився, подав клопотання про залишення скарги без розгляду у зв`язку з тим, що вона є для нього не актуальною.
У судове засідання уповноважена особа НАБ України не з`явилася, про причини неявки не повідомила.
Дослідивши матеріали провадження, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступних висновків.
Відповідно до ч.1 ст.26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених КПК України, в чому полягає принцип диспозитивності кримінального процесу.
Суд, слідчий суддя лише сприяє сторонам у здійсненні їх процесуальних прав.
Кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне остоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх процесуальних позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими КПК України (ч.1 ст.22 КПК України).
Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених КПК України (ч.2 ст.22 КПК України).
Під час кримінального провадження суд не може здійснювати одночасно функції державного обвинувачення захисту та судового розгляду (ч.3 ст.22 КПК України).
На підставі викладеного, слідчий суддя приходить до висновку, що дану скаргу слід залишити без задоволення, оскільки у своїй заяві ОСОБА_3 висловлено таке прохання.
В той же час, слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити, що відмова у задоволенні даної скарги не є перешкодою для звернення до слідчого судді повторно із відповідною скаргою в порядку ст.303 КПК України з урахуванням положень п.3 ч.2 ст.304 КПК України.
Керуючись ст.303 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в:
У задоволенні скарги відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: