Справа № 639/861/19
Провадження №1-кс/639/545/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 лютого 2019 року м. Харків

Слідчий суддя Жовтневого районного суду м.Харкова ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ Новобаварського відділу поліції ГУ НП в Харківській області ОСОБА_4 про накладення арешту за матеріалами кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0000250 від 12.02.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України,

встановив:

До Жовтневого районного суду м.Харкова надійшло клопотання слідчого СВ Новобаварського відділу поліції ГУ НП в Харківській області ОСОБА_4 про накладення арешту за матеріалами кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0000250 від 12.02.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, в якому просить накласти арешт на мобільний телефон «Nomi 5110», сірого кольору, IMEI1: НОМЕР_1 ; IMEI2: НОМЕР_2 , який належить на праві власності ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
В клопотанні слідчий посилається на те, що 12.02.2019 року близько 12.30 год. в ході огляду місця події за адресою: м. Харків, вул. Свірська, 2, у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , виявлено та вилучено два полімерних пакунки прозорого кольору із речовиною рослинного походження зеленого кольору всередині.

12.02.2019 року з 18.09 годин до 18.18 годин проведений огляд місця події на відкритій ділянці за адресою: м. Харків, пров. Книшевський, 4, у ході якого громадянин ОСОБА_5 добровільно видав мобільний телефон «Nomi 5110», сірого кольору, IMEI1: НОМЕР_1 ; IMEI 2: НОМЕР_2 , в якому наявні фотознімки з місцями розкладу забороненої речовини, який надалі вилучено.
Згідно ч. 1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно положень ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом першим частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій.

13.02.2019 мобільний телефон «Nomi 5110», сірого кольору, IMEI 1: НОМЕР_1 ; IMEI2: НОМЕР_2 ,який був вилучений в ході огляду місця події 12.02.2019 року, слідчим визнано речовим доказом по кримінальному провадженню.

Отже, підставою для накладення арешту на майно є факт вилучення вищевказаного предмету, який має доказове значення вчинення кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч.1 ст.309 КПК України.

Метою накладення арешту на мобільний телефон «Nomi 5110», сірого кольору, IMEI1: НОМЕР_1 ; IMEI2: НОМЕР_2 , який визнано речовим доказом, є його збереження, оскільки, його повернення призведе до неминучого приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення або відчуження, з метою уникнення громадянином ОСОБА_5 кримінальної відповідальності за скоєний злочин.

Вилучений мобільний телефон «Nomi 5110» на праві приватної власності належать ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , та який мешкає за адресою: АДРЕСА_2 .
Згідно ч.11 ст.170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відтак, повернення вилученого майна негативно вплине на встановлення істини по кримінальному провадженню, встановлення усього кола осіб, причетних до вчинення вказаного кримінального правопорушення.

Тому звернення з відповідним клопотанням важливо для забезпечення доказової бази у кримінальному провадженні, про що вказано у ст. 170 КПК України.

Власник майна ОСОБА_5 та слідчий надали заяву про розгляд клопотання без їх участі, просили суд його задовольнити.

Прокурор підтримав клопотання в повному обсязі, просив його задовольнити.

Вислухавши думку прокурора, вивчивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до таких висновків.

Згідно з ч.1 ст. 170 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Згідно ч. 2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.
Згідно ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, набуті кримінально протиправним шляхом.
Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України слідчий суддя накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у ч.2 ст.167 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту.
Суд, зважаючи на те, що прокурором доведені підстави накладення арешту, вважає, що клопотання підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.98, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,

ухвалив:

Клопотання слідчого СВ Новобаварського відділу поліції ГУ НП в Харківській області ОСОБА_4 про накладення арешту за матеріалами кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0000250 від 12.02.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, - задовольнити.
Накласти арешт на мобільний телефон «Nomi 5110», сірого кольору, IMEI1: НОМЕР_1 ; IMEI2: НОМЕР_2 , який належить на праві власності ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , та який мешкає за адресою: АДРЕСА_2 .
Зберігання вказаного телефону доручити слідчому у кримінальному провадженні.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Копію ухвали направити слідчому СВ Новобаварського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 , іншим зацікавленим особам - для відома.

Повний текст ухвали буде складено 19 лютого 2019 року о 16-20 год.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів із дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1