н/п 1-кп/640/351/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" листопада 2018 р. Київський районний суд м. Харкова у складі колегії суддів:

Головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

за участю секретаря ОСОБА_4

прокурора ОСОБА_5

обвинуваченої ОСОБА_6

захисника адвоката ОСОБА_7

потерпілої ОСОБА_8

розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження № 0002987 відносно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Харкова, громадянки України, з середньою освітою, що має на утриманні доньку ІНФОРМАЦІЯ_2 , офіційно не працевлаштованої, раніше не судимої, зареєстрована та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчинені кримінального правопорушення за ч.1 ст. 115 КК України

ВСТАНОВИВ:
В провадженні суду перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_6 в скоєні злочину, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України.
В судовому засіданні захисник адвокат ОСОБА_7 подав клопотання про призначення судово-медичної експертизи, проведення якої просив доручити Обласному бюро судово-медичної експертизи Департаменту охорони здоров`я Харківської обласної державної адміністрації.
В обґрунтування клопотання про призначення експертизи посилається на ті обставини, що інкримінований ОСОБА_6 злочин, є таким, що вчиняється з прямим умислом на позбавлення життя потерпілого, однак у висновку судово-медичної експертизи трупу ОСОБА_9 2280-Дм/17 від 20.09.2017 відображено лише локалізація та характер тілесних ушкоджень, виявлених на трупі ОСОБА_9 , а обвинувачена заперечує проти наявності в її діях прямого умислу на позбавлення життя потерпілого та механізм нанесення тілесних ушкоджень у висновку експерта не встановлено. Також за клопотанням захисника з метою встановлення механізму нанесення тілесних ушкоджень судом призначався слідчий експеримент за участю обвинуваченої ОСОБА_6 , її захисника ОСОБА_7 , судово-медичного експерта Харківського обласного бюро судово-медичної експертизи подій 25.08.2017 року.

З метою встановлення механізму нанесення тілесних ушкоджень, причинного-наслідкового зв*язку між ушкодженнями на настанням смерті а також наявності умислу в діях ОСОБА_6 на позбавлення життя ОСОБА_9 просить призначити експертизу. Обвинувачена підтримала дане клопотання, просила його задовольнити.
Прокурор в судовому засіданні не заперечував проти заявленого клопотання та призначення експертизи для повного та всебічного розгляду справи. Також, при призначенні експертизи просив врахувати та поставити на вирішення експерта питання щодо виявлених експертом на трупі ОСОБА_9 всіх тілесних ушкоджень під час огляду трупа.

Прокурор також в судовому засіданні заявив клопотання про продовження обвинуваченій запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, в тому числі на час проведення експертизи, враховуючи існування ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст. 177 КПК України.
Обвинувачена, її захисник з приводу продовження запобіжного заходу заперечували, вказуючи, що підстав немає, оскільки ризик є недоведеним, а обвинувачена позитивно характеризується та проходила лікування, надали виписку з історії хвороби. Просили змінити запобіжний захід обвинуваченій на інший, не пов*язаний з триманням під вартою.

Потерпіла не заперечувала щодо призначення експертизи, а з приводу продовження міри запобіжного заходу просила змінити ОСОБА_10 його.

Вислухавши учасників судового розгляду, дослідивши клопотання та матеріали справи, суд приходить до наступного.

Відповідно до ч.3 ст. 331 КПК України до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

При вирішенні питання про доцільність продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_6 , суд оцінює сукупність обставин, передбачених в ст.178 КПК України, а саме: вагомість обставин, що свідчать про вчинення обвинуваченою злочину, тяжкість покарання, що загрожує їй у разі визнання винуватою у скоєні злочинів, у вчиненні яких обвинувачується, вік обвинуваченої, її соціальний статус, наявність в неї дитини, відсутність законних джерел доходу, що свідчить про наявність ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України, зокрема можливості обвинуваченої переховуватися від суду, та з метою його запобігання та забезпечення виконання обвинуваченою покладених на неї процесуальних обов`язків.
При вирішенні даного питання, суд розглядає всі обставини, що дають підстави ствердити наявність публічного інтересу, який би виправдав виняток із загальної норми про повагу до свободи людини. Такими ознаками є тяжкість та підвищена суспільна небезпечність інкримінованого обвинуваченому злочину, переховування від суду.
Також, судом враховано про неможливість закінчити судовий розгляд з об*єктивних причин, в даному судовому засіданні, оскільки заявлено клопотання про призначення експертизи для повного та об*єктивного розгляду справи. Судом також врахована надана до суду виписка з історії хвороби, однак даних про неможливість перебування обвинуваченої в умовах тримання під вартою або про необхідність термінового лікування до суду не надано.
Розглядаючи можливість альтернативних запобіжних заходів, з урахуванням вищенаведених ознак, суд, дослідивши всі докази в обґрунтування клопотань вважає їх такими, що не здатні забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченої під час судового розгляду.
У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».
Виходячи із приведених обставин та даних про особу обвинуваченої, яка не має роботи, офіційних джерел доходу, що оцінено у сукупності із тяжкістю інкримінованого злочину та тяжкістю ймовірного покарання, вважає доведеним наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України і підстав для скасуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або зміни немає.

Таким чином, суд вважає за необхідне продовжити ОСОБА_6 строк тримання під вартою до 60 днів, без визначення застави на підставі ч. 4 ст. 183 КПК України, відхиливши клопотання захисту про зміну запобіжного заходу як необґрунтоване.

Стосовно клопотання про призначення експертизи, суд зазначає.

Згідно обвинувального акту ОСОБА_6 інкриміновано вчинення кримінального правопорушення з кваліфікацією за ч.1 ст. 115 КК України при наступних обставинах: «25.08.2017 року, приблизно о 16.00 год. ОСОБА_6 , находячись за місцем мешкання за адресою: АДРЕСА_1 в ході сварки зі своїм братом ОСОБА_9 , що виникла на ґрунті раптово виниклих неприязних стосунків, маючи раптово виниклий умисел, спрямований на умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині, діючи умисно, усвідомлюючи суспільно - небезпечний характер своїх дій, передбачаючи реальну можливість настання суспільно-небезпечних наслідків у вигляді смерті потерпілого та бажаючи їх настання, тримаючи у правій руці кухонний ніж, яким ОСОБА_6 різала продукти харчування у своїй кімнаті, нанесла ним один удар ОСОБА_9 в область грудної клітини зліва, де розташовані життєво важливі органи людини. В результаті вищевказаних дій ОСОБА_6 спричинила смерть ОСОБА_9 та причиною смерті останнього, згідно висновку судово-медичної експертизи №2280-Дм/17 від 20.09.2017 року стало проникаюче колото-різане поранення грудної клітини зліва з ушкодженням легені, що ускладнилось розвитком гострої крововтрати. Між крововтратою, проникаючим колото-різаним пораненням грудної клітини з пошкодженням лівої легені і настанням смерті ОСОБА_9 є наявний прямий причинний зв`язок.».

В судовому засіданні обвинувачена про обставини подій пояснювала, що сиділа в своїй кімнаті на дивані, перед нею стояв табурет, на якому вона столовим ножем різала ковбасу та тримала ніж в правій руці. До неї в кімнату зайшов брат ОСОБА_11 , який на неї завалився та став душити, розірвавши блузу. Вона йому нанесла удар в ході сварки, коли він на неї навалився, а вона сиділа на дивані з ножем, однак не пам*ятає як це було, не розуміла, що вдарила його і неумисно йому нанесла удар правою рукою, в якій був ніж у його лівий бік. Брат одразу припинив свої дії, встав та пішов з кімнати, плювався кров*ю. Під час розгляду справи був проведений слідчий експеримент по обставинах подій за участю обвинуваченої, захисника, експерта.
В силу ч.ч.1-2 ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам. Суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі,експерту або експертам незалежно від наявного клопотання, якщо існують достатні підстави вважати висновок експерта необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає обґрунтовані сумніви у його правильності.
Згідно ч. 1 ст. 242 КПК України експертиза проводиться експертом за зверненням сторони кримінального провадження або за дорученням слідчого судді чи суду, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.
Як зазначено у ч. 2 ст. 84 КПК України, висновок експерта є одним з процесуальних джерел доказів.
За таких обставин та враховуючи, що у висновку судово-медичного експерта 2280-Дм/17 від 20.09.2017 відсутні дані щодо встановлення механізму нанесення тілесних ушкоджень ОСОБА_9 , та враховуючи показання обвинуваченої під час судового розгляду та проведений слідчий експеримент за участю експерта, суд вважає, що клопотання захисника про призначення експертизи треба задовольнити, вважаючи його обґрунтованим, для встановлення істини по справі та повного та об*єктивного розгляду справи.
Також, суд вважає за необхідне включити до списку питань щодо виявлених тілесних ушкоджень загиблого, виявлених під час огляду трупу, однак оцінку яких не було надано експертом під час попереднього дослідження.
На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 242, 332 КПК України, суд

УХВАЛИВ:
Клопотання про призначення експертизи - задовольнити.
Призначити судово-медичну експертизу, проведення якої доручити Обласному бюро судово-медичної експертизи Департаменту охорони здоров`я Харківської обласної державної адміністрації.
Попередити експерта про кримінальну відповідальність за ст.385 КК України за відмову від виконання покладених на них обов`язків та за ст.384 КК України за дачу завідомо неправдивого висновку.
На вирішення експертизи поставити наступні питання:
-Який безпосередній механізм заподіяння ушкоджень потерпілому ОСОБА_9 .?
-В якому положенні знаходився потерпілий відносно обвинуваченої ОСОБА_6 в момент нанесення тілесних ушкоджень та яке його наймовірніше розташування під час нанесення тілесних ушкоджень?
-З якою силою був нанесений удар ножем потерпілому, та в якому напрямку?
-Під яким кутом по відношенню до потерпілого ОСОБА_6 тримала ніж в момент заподіяння тілесного ушкодження у вигляді колото-різаної рани?
-Чи відповідає характер та механізм утворення тілесних ушкоджень на загиблому ОСОБА_9 показанням обвинуваченої ОСОБА_6 , про спосіб, механізм та час заподіяння тілесних ушкоджень загиблому, які обвинувачена надала під час проведення слідчого експерименту?
-Чи свідчить характер виявлених тілесних ушкоджень на трупі ОСОБА_9 про наявність умислу у ОСОБА_6 на заподіяння смерті ОСОБА_9 .?
-Чи відповідає механізм утворення тілесних ушкоджень виявлених у трупа ОСОБА_9 обставинам, викладеним в обвинувальному акті?
-Чи були на трупі ОСОБА_9 під час дослідження тілесні ушкодження, які утворилося до подій 25.08.2017 року?
-Чи співпадає характер тілесних ушкоджень, виявлених під час огляду на місці події з виявленими тілесними ушкодженнями під час досудового розгляду?
-Якого походження виявлене експертом садно на животі трупа ОСОБА_9 розміром 20*4 см, чи є вказане тілесне ушкодження прижиттєвим, утворилося до подій 25.08.2017 року, або нанесено після настання смерті та від чого утворилося?
-Якого походження виявлене експертом садно на верхній губі ОСОБА_9 , чи є вказане тілесне ушкодження прижиттєвим, утворилося до подій 25.08.2017 року, або нанесено після настання смерті та від чого утворилося?
-Чи могли утворитися будь-які тілесні ушкодження та чи були вони виявлені на трупі ОСОБА_9 від перев`язування мотузкою, дані про яку мястяться в матеріалах справи рани з метою зупинення кровотечі, за тих обставин, на які вказує ОСОБА_6 під час її допиту?
-В разі своєчасного надання медичної допомоги ОСОБА_9 після заподіяння виявлених тілесних ушкоджень, чи можливо було уникнути настання наслідків у вигляді смерті потерпілого? Якщо так, то за яких обставин?
Для дослідження експерту надати матеріали кримінального провадження № 640/20013/17, н/п 1-кп/640/351/18.
Встановити строк для проведення експертизи до наступного судового засідання, а саме до 17.12.2018 року, оголосивши в судовому засіданні перерву.
Міру запобіжного заходу відносно обвинуваченої ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 залишити без змін у виді тримання під вартою, продовживши строк цього запобіжного заходу до 60 днів, тобто до 20 січня 2019 року, без визначення застави.

В задоволенні клопотання про зміну запобіжного заходу - відмовити.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає і набирає законної сили негайно.

Головуючий суддя ОСОБА_1
Судді: Нев*ядомський ОСОБА_12
ОСОБА_3