Справа № 194/705/18
Номер провадження 1-кп/194/14/19
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 травня 2019 року м. Тернівка

Тернівський міський суд Дніпропетровської області у складі:
головуючого судді - ОСОБА_1 ,
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
за участю: прокурора ОСОБА_3 ,
захисника - ОСОБА_4 ,
обвинуваченої - ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Тернівського міського суду Дніпропетровської області матеріали обвинувального акту по кримінальному провадженню, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28 березня 2018 року за № 0000177 у відношенні ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Тернівка Дніпропетровської області, татарки, громадянки України, розлученої, не працюючої, маючої на утриманні трьох малолітніх дітей: 2008, 2013, 2016 років народження, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , в силу ст. 89 КК України не судимої,
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, -
В С Т А Н О В И В:
Ухвалою Тернівського міського суду Дніпропетровської області від 26 березня 2019 року ОСОБА_5 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 23 травня 2019 року.
Ухвалою Тернівського міського суду Дніпропетровської області від 16 квітня 2019 року клопотання обвинуваченої про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на домашній арешт залишено без розгляду.
В судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження ОСОБА_5 строку тримання під вартою до 60 днів, оскільки наявні ризики, передбачені п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України не відпали та більш м`ягкі запобіжні заходи не зможуть забезпечити належної процесуальної поведінки обвинуваченої, про що надав відповідне письмове клопотання.
Сторона захисту заперечувала проти задоволення клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою, просила застосувати щодо обвинуваченої запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту.
Суд, вислухавши думку учасників кримінального провадження, вважає за необхідне продовжити обвинуваченій запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, виходячи з наступного.
Відповідно до ст. 331 КПК України, незалежно від наявності клопотань, суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта.
За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершено до його спливу.
Вирішуючи питання про наявність підстав для продовження запобіжного заходу, суд виходить з того, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину проти життя та здоров`я особи, за який санкцією статті передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком до 8 років, стан здоров`я обвинуваченої не перешкоджає перебуванню у місці попереднього ув`язнення, а також те, що обвинувачена за місцем реєстрації не проживала, знаходячись на свободі, може вчинити інше кримінальне правопорушення, у зв`язку з чим суд вважає, що з метою забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченої, її слід утримувати під вартою, оскільки, ризики, передбачені п.п.1, 5 ст.177 КПК України не відпали.
Жоден із більш м`яких запобіжних заходів наразі не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами. Суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.
Також судом враховано, що тяжкість обвинувачення також може бути достатньою причиною разом з іншими для продовження строку тримання під вартою (рішення ЄСПЛ від 12 березня 2013 року у справі «Волосюк» проти України).
До того ж судом враховано, що продовження тримання під вартою може бути виправдано тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості" (п. 79 рішення ЄСПЛ у справі "Харченко проти України" від 10 лютого 2011 року).
Отже, суд вважає виправданим продовження тримання під вартою.
Таким чином, виходячи з діючих норм кримінально-процесуального кодексу України, Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, матеріали кримінального провадження, які свідчать, що інші запобіжні заходи не забезпечать належної поведінки обвинуваченої під час розгляду кримінального провадження, суд приходить до висновку, що обвинуваченій ОСОБА_5 необхідно продовжити строк тримання під вартою до 60 днів.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 183, 331, 371-372 КПК України, -
П О С Т А Н О В И В:
Клопотання прокурора про продовження обвинуваченій ОСОБА_5 строку тримання під вартою задовольнити.
Продовжити обвинуваченій ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 строк тримання під вартою в умовах Дніпропетровської установи виконання покарань № 4 строком по 11 липня 2019 року включно.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Суддя ОСОБА_1