Провадження № 1-кс/638/4333/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 жовтня 2018 року Дзержинський районний суд м. Харкова в складі:
Слідчого судді ОСОБА_1
За участю прокурора ОСОБА_2
слідчого ОСОБА_3
При секретарі ОСОБА_4 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання слідчого Шевченківського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_3 , по кримінальному провадженню № 0003999 від 17.10.2018 року, за ознаками складу кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 153 КК, про арешт майна,

встановив:
Слідчий звернувся до суду з клопотанням про арешт майна, в якому зазначив, що в провадженні СВ Шевченківського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003999 від 17.10.2018 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 153 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що: 17.10.2018 року до Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення про те, що за адресою: АДРЕСА_1 вітчим задовольняє свою статеву пристрасть неприроднім способом з неповнолітньою ОСОБА_5 . Відомості за вказаним фактом було внесено до ЄРДР за №0003999 від 17.10.2018 року, за ознаками кримінального правопорушення-злочину, передбаченого ч. 2 ст. 153 КК України.

17.10.2018 року в присутності двох понятих було проведено огляд місця події з дозволом користувача квартири ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого було виявлено та в подальшому вилучено: 1) змив з пакету, який надано гр. ОСОБА_7 з речовиною білого кольору; 2) полімерний пакет з прозорою речовиною; 3) спідня чоловіча білизна; 4) покривало; 5) контрольний зразок бинту.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 18.10.2018 року надано дозвіл на проведення вже проведеного огляду житлового приміщення, який було проведено 17.10.2018 року та під час якого було вилучено : 1) змив з пакету, який надано гр. ОСОБА_7 з речовиною білого кольору; 2) полімерний пакет з прозорою речовиною; 3) спідня чоловіча білизна; 4) покривало; 5) контрольний зразок бинту.

У своєму клопотанні слідчий вказує на те, що повернення вилучених речовин та предметів, може негативно вплинути на встановлення істини по кримінальному провадженню, оскільки у разі повернення зазначених речовин та предметів можуть бути вжиті заходи та вчинені дії направленні на їх знищення, що може значно ускладнити або взагалі унеможливить встановлення об`єктивної істини у кримінальному проваджені, а також призначення та проведення необхідних судових експертиз та інших слідчих дій.
Відповідно до ст. ст. 168 ч. 2, 236, 237 КПК України тимчасове вилучення майна: речей та документів, які мають значення для кримінального провадження, може здійснюватися також під час обшуку та огляду. Тому тимчасове вилучене майно може належати не тільки підозрюваному (ч. 1 ст. 167 КПК України), а й іншим особам.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 170 КПК України, слідчий суддя накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу, тобто підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення або зберегли на собі його сліди; набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них, або на яке було спрямоване кримінальне правопорушення.
Положеннями ч. 10 ст. 170 КПК України, передбачено, що арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову.
Нормою частини 3 передбачено, що підставою арешту майна є наявність ухвали слідчого судді чи суду за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що майно є предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення, набуте злочинним шляхом, є доходом від вчиненого злочину або отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину. Арешт майна можливий також у випадках, коли санкцією статті Кримінального кодексу України, що інкримінується підозрюваному, обвинуваченому, передбачається застосування конфіскації, до підозрюваної, обвинуваченої особи заявлено цивільний позов у кримінальному провадженні. Арешт також може бути застосовано до майна третіх осіб з урахуванням частини другої цієї статті.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; 3) розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; 4) наслідки арешту майна для інших осіб; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Згідно з положеннями ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до вимог ст. ст. 214, 223 КПК України, після внесення повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий або прокурор розпочинають досудове розслідування, виконують слідчі (розшукувані) дії спрямовані на отримання (збирання) доказів.
Арешт майна вважаю розумним та співрозмірним обмеженням права власності, завданням кримінального провадження.
Застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної діяльності громадянина та гарантуватиме охорону прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечить швидке, повне та неупереджене досудове розслідування.
Слідчий суддя, вислухавши думку сторін кримінального провадження та дослідивши надані докази, встановив наступне.
Надані стороною обвинувачення докази свідчать про обґрунтованість клопотання, оскільки незастосування такого заходу, як арешт майна може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання розглядається у відсутності осіб, у володінні яких знаходяться предмети та речовини, оскільки існує реальна загроза їх знищення або пошкодження або настання інших наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню.
Перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, слідчий суддя вважає доводи слідчого, прокурора переконливими, а клопотання обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

постановив :

Клопотання слідчого Шевченківського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_3 , по кримінальному провадженню № 0003999 від 17.10.2018 року, за ознаками складу кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 153 КК, про арешт майна задовольнити.
Накласти арешт на вилучені 17.10.2018 року під час проведення огляду місця події річ: 1) змив з пакету, який надано гр. ОСОБА_7 з речовиною білого кольору; 2) полімерний пакет з прозорою речовиною; 3) спідня чоловіча білизна; 4) покривало; 5) контрольний зразок бинту.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню. Оскарження ухвали про арешт майна не зупиняє її виконання.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга протягом 5-ти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Слідчий суддя