У Х В А Л А
Іменем України

12 листопада 2018 року слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1

з участю секретаря ОСОБА_2

з участю прокурора ОСОБА_3

з участю захисника ОСОБА_4

розглянувши клопотання слідчого СВ Деснянського УПГУНП в м. Києві ОСОБА_5 про обрання підозрюваній запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

ОСОБА_6 ,

ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Житомир, українки, громадянки України, освіта вища, не працюючу, не заміжню, проживаючу: АДРЕСА_1 , раніше не судиму,

ВСТАНОВИВ:
Слідчий Деснянського УПГУНП в м. Києві ОСОБА_5 за погодження з прокурором 12.11.2018 року подав до суду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_6 підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ст.115ч.1 КК України.

Обґрунтовуючи клопотання слідчий посилається на існування ризиків, які дають йому достатні підстави вважати, що ОСОБА_6 спробує переховуватись від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати, спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, перешкоджатиме кримінальному провадженню, а саме ухилятиметься від забезпечення виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків.

Прокурор клопотання підтримав, посилаючись на викладені у ньому обставини. Вважає обґрунтованими причини та підстави викладені у клопотанні, вказує, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, внаслідок якого настала смерть людини, може ухилятись від забезпечення виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків.

Захисник просив відмовити у задоволенні клопотання у зв`язку з необґрунтованістю підозри, недоведеністю вчинення ОСОБА_6 умисного вбивства, та не доведеності достатності ризиків, що передбачені ст.177 КПК України, за наявністю яких ОСОБА_6 необхідно обрати запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Підозрювана підтримала доводи свого захисника.

Заслухавши підозрювану, захисника, прокурора, вислухавши пояснення свідка ОСОБА_7 з проводу взаємовідносин його доньки ОСОБА_6 та співмешканки ОСОБА_8 , дослідивши долучені до клопотання матеріали кримінального провадження, прихожу до наступного.

Судом встановлено, що в Деснянському УПГУНП в м. Києві перебуває кримінальне провадження за №0009514 від 11.11.2018 року, відносно ОСОБА_6 за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст.115ч.1 КК України, відповідно до якого ОСОБА_6 11.11.2018 року у квартирі АДРЕСА_2 у ході сварки, з метою вбивства нанесла потерплій ОСОБА_8 невстановленим досудовим слідством предметом колото-різане поранення в область лоба та не менше 6 забійних ран голови, від яких настала смерть потерпілої.

11.11.2018 року в порядку ст.ст.276-278 КПК України ОСОБА_6

повідомлена про підозру.

У відповідності до протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, ОСОБА_6 затримана 11.11.2018 року о 04-55год.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.
Згідно п.175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Як вбачається з наданих стороною обвинувачення матеріалів які обґрунтовують клопотання, встановлено, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце і підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, детальний перелік яких міститься в клопотанні слідчого.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке, можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

В контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Панченко проти Росії). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Бекчиєв проти Молдови).

Враховуючи тяжкість злочину, те, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом; ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, наслідком якого настала смерть людини, суспільно-корисною працею не займається, не заміжня, що виключає застосування до підозрюваної ОСОБА_6 інших більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, а тому слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів дійшов до висновку про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_7 .

Слідчим суддею також враховано вік підозрюваного, його стан здоров`я, місце проживання та інші обставини, що характеризують особу підозрюваного, дані про соціальні зв`язки та спосіб життя.

На підставі вище викладеного, а також враховуючи дані про особу підозрюваної, в їх сукупності, слідчий суддя приходить до висновку про доведеність стороною обвинувачення у клопотанні ризиків, передбачених ч.1ст.177 КПК України, оскільки достатні стримуючі фактори, які б свідчили про протилежне в матеріалах наданих прокурором відсутні та в суді встановлені не були. Таким чином відсутні підстави вважати, що менш суворі запобіжні заходи будуть адекватними заходами у даному кримінальному провадженні, тому слідчий суддя вважає за необхідне задовольнити клопотання прокурора, оскільки сторона обвинувачення в повному обсязі довела суду обставини, які виправдовують обмеження права ОСОБА_6 на свободу.

Крім того слідчий суддя приходить до висновку, що у відповідності до ст.183ч.4 КПК України, враховуючи підстави та обставини, передбачені ст.177 та 178 цього Кодексу, про відсутність необхідності визначення підозрюваній розміру застави у кримінальному провадженні.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст.177,178,183,184,192-194,196,197 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого СВ Деснянського УПГУНП в м. Києві ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_6 - запобіжний захід у виді тримання під вартою строком 60 днів.

Строк тримання під вартою рахувати з 04год.55хв. 11 листопада 2018 року.

Строк дії ухвали - до 04год.55хв. 09 січня 2019 року.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя