печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

05 вересня 2018 року Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника адвоката ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , розглянувши у в залі суду в м. Києві провадження за клопотанням заступника начальника третього відділу процесуального керівництва управління з розслідування кримінальних проваджень слідчими органів прокуратури та процесуального керівництва прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про продовження строку тримання особи під домашнім арештом та строку дії обов`язків відносно підозрюваної ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , -

В С Т А Н О В И В:

Заступник начальника третього відділу процесуального керівництва управління з розслідування кримінальних проваджень слідчими органів прокуратури та процесуального керівництва прокуратури м. Києва ОСОБА_3 звернулася до суду із клопотанням про продовження строку тримання особи під домашнім арештом та строку дії обов`язків відносно підозрюваної ОСОБА_6 .

Клопотання обґрунтоване тим, що прокуратурою міста Києва здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадження № 0000277 від 01.03.2017.

В засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав, просив його задовольнити посилаючись на викладені у ньому підстави.

Підозрювана ОСОБА_5 та її захисник ОСОБА_4 проти задоволення даного клопотання заперечували, мотивуючи його необґрунтованістю та незаконністю.

Слідчий суддя, вислухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши клопотання, копії матеріалів, якими слідчий обґрунтовує клопотання, дійшов до наступного висновку.

12.04.2018 року ОСОБА_5 повідомили про зміну раніше повідомленої підозри у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000277 від 01.03.2017 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 364-1 Кримінального кодексу України, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366 Кримінального кодексу України.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва № 757/36142/18-к від 25.07.2018 року продовжено строк дії запобіжного заходу відносно ОСОБА_6 у вигляді домашнього арешту в певний період доби із забороною залишати місце проживання з 22.00 год. до 07.00 год. наступної доби та покладено обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну; носити електронний засіб контролю.

Строк дії покладених на підозрюваного ОСОБА_6 обов`язків закінчується 10.09.2018 року.

04.06.2018 року ОСОБА_6 та її захиснику повідомлено про завершення досудового розслідування та відкриття матеріалів досудового розслідування.

На даний час у кримінальному провадженні триває стадія ознайомлення підозрюваного ОСОБА_6 та її захисника з матеріалами досудового розслідування.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного, слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 складає сукупність належних даних, яка підтверджується зібраними у кримінальному провадженню доказами, такими як звіт за результатами перевірки кредитних договорів, укладених у 2015 році ПАТ Банк Михайлівський, затверджений від 27.01.2017 Уповноваженою особою Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ Банк Михайлівський; протокол тимчасового доступу до оригіналів кредитних справ Страхового акціонерного товариства закритого типу Фонд страхових гарантій та ТОВ «Автокапітал 2005», згідно з яким вилучено вказані кредитні справи; протокол тимчасового доступу до оригіналів протоколів засідань Кредитного комітету за кредитними договорами з Страховим акціонерним товариством закритого типу Фонд страхових гарантій та ТОВ «Автокапітал 2005», згідно з яким вилучено вказані протоколи засідання Кредитного комітету; протокол огляду матеріалів кредитних справ Страхового акціонерного товариства закритого типу Фонд страхових гарантій та ТОВ «Автокапітал 2005»; копія виписки по особовим рахункам за 26.03.2015 та 31.03.2015 ТОВ «Автокапітал 2005» та Страхового акціонерного товариства закритого типу Фонд страхових гарантій відповідно, вилучених протоколом тимчасового доступу до документів щодо руху коштів по рахункам ТОВ «Автокапітал 2005» та Страхового акціонерного товариства закритого типу Фонд страхових гарантій, відкритим в ПАТ «Банк Михайлівський»; протокол тимчасового доступу до листів, які містяться у корпоративних поштових скриньках членів Кредитного комітету та інших службових осіб; висновкоки судово-економічної експертизи; висновки судово-почеркознавчої експертизи; показання підозрюваної ОСОБА_7 ; показання свідка ОСОБА_8 ; показання свідка ОСОБА_9 ; показання свідка ОСОБА_10 ; показання свідка ОСОБА_11 та інших свідків; іншими матеріалами провадження у своїй сукупності.

Водночас, слідчий суддя на даному етапі досудового розслідування не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на ті дані, які були надані стороною обвинувачення, у слідчого судді наявні підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 364-1 Кримінального кодексу України, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366 Кримінального кодексу України.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій підозрюваного, а виходячи лише з фактичних даних, що містяться в долучених до клопотання матеріалах кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку про обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення за викладених в клопотанні обставин.

Перевіряючи достатність доказів для такого висновку, слідчий суддя, наряду з положеннями КПК України, враховує практику Європейського суду з прав людини (зокрема, рішення «Чеботарь проти Молдови»), у відповідності до якої слова «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи інформації, котрі могли би переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що конкретна особа, можливо вчинила злочин. Натомість, не будучи наділеним повноваженнями щодо оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення на даній стадії кримінального судочинства, слідчий суддя позбавлений можливості надати перевагу одним доказам перед іншими шляхом їх оцінки та аналізу в сукупності, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу. Питання щодо доведеності вини особи та правильності кваліфікації її дій у відповідності до закону про кримінальну відповідальність підлягають дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду кримінального провадження по суті.

Крім того, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Відтак, у кримінальному провадженні наявні обставини, з якими закон пов`язує можливість застосування до особи одного із запобіжних заходів, передбачених ст. 176 КПК України.

Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя враховує тяжкість покарання за ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 364-1 Кримінального кодексу України, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366 Кримінального кодексу України, особу підозрюваної, вік та стан її здоров`я, постійне місце проживання, позитивні характеристики підозрюваної, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність підстав для застосування до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Слідчий суддя звертає увагу на те, що стороною обвинувачення в обґрунтування необхідності застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту є забезпечення виконання підозрюваною ОСОБА_5 , покладених на неї процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органу досудового розслідування.

Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Оскільки прокурор не довів обставини, передбачені п. 3 ч.1 цієї статті, а саме: недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, слідчий суддя дійшов висновку про застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж той, який зазначений у клопотанні, а саме запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання.

Зокрема, згідно Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод запобіжний захід може бути обумовлено наданням гарантій явки в суд, й судова практика Європейського суду з прав людини встановлює, запобіжний захід повинен забезпечити присутність обвинуваченого в залі судового засідання. Тому запобіжний захід повинен відповідати перспективі явки обвинуваченого до суду, й повинен утримувати обвинуваченого в межах належної процесуальної поведінки.

Частинами 1, 2 ст. 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими КПК України. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених КПК України.

Тобто, стороною захисту в судовому засіданні доведено, що існує можливість забезпечити належну процесуальну поведінку ОСОБА_6 у разі обрання відносно нього іншого запобіжного заходу більш м`якого запобіжного заходу.

Тому, на думку слідчого судді, існує можливість враховуючи тяжкість покарання, особу підозрюваної, її вік та стан здоров`я, наявність постійного місця проживання, міцність соціальних зв`язків, обрати більш м`який запобіжний захід, який зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, забезпечити виконання підозрюваною, покладених на неї законом обов`язків, зобов`язавши останню прибувати за кожною вимогою до суду, прокурора, слідчого, повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 177, 178, 179, 181, 184,193,194, 196, 205, 309 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання заступника начальника третього відділу процесуального керівництва управління з розслідування кримінальних проваджень слідчими органів прокуратури та процесуального керівництва прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про продовження строку тримання особи під домашнім арештом та строку дії обов`язків відносно підозрюваної ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - відмовити.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Зобов`язати підозрюваної ОСОБА_6 прибувати за кожною вимогою до суду, прокурора, слідчого та виконувати наступні обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

Роз`яснити підозрюваній, що в разі невиконання покладених на неї обов`язків, до неї може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на неї може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Строк дії обов`язків, покладених судом, визначити до 25.10.2018 року включно, але не більше строку досудового розслідування.

Ухвала підлягає негайному виконанню з моменту її оголошення.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора, який здійснює процесуальне керівництво у КП № 0000277 від 01.03.2017 року.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1