Провадження № 1-кс/761/7944/2019
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
18 березня 2019 року

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

захисників - ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

підозрюваного ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві

клопотання слідчого СУ ГУ Національної поліції в Київській області ОСОБА_7 , погоджене із прокурором у кримінальному провадженні прокурором відділу прокуратури Київської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Красногорівка Донецької області, громадянина України, з вищою освітою, одруженого, працюючого Головою наглядової ради ТОВ Фірма «Кріогенсервіс», зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.321-1, ч.5 ст.191 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001330 від 03 жовтня 2017 року,

ВСТАНОВИВ :

18 березня 2019 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого СУ ГУ Національної поліції в Київській області ОСОБА_7 , погоджене із прокурором у кримінальному провадженні прокурором відділу прокуратури Київської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_8 , який підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.321-1, ч.5 ст.191 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001330 від 03 жовтня 2017 року.

Клопотання обґрунтовано тим, що СУ ГУ Національної поліції в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001330 від 03 жовтня 2017 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.321-1, ч.5 ст.191 КК України.

15 березня 2019 року ОСОБА_8 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.321-1, ч.5 ст.191 КК України, а саме: у перевезенні, зберіганні з метою збуту та збут завідомо фальсифікованих лікарських засобів, вчинене за попередньою змовою групою осіб в особливо великих розмірах; у заволодінні чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм становищем, вчинене за попередньою змовою групою осіб в особливо великих розмірах.

У клопотанні слідчого наведені дані, що вказують на причетність підозрюваного ОСОБА_6 до вчинення інкримінованих йому дій, а саме: матеріали УЗЕ в Одеській області ДЗЕ НП України, протоколи допиту заявою та допитом свідка ОСОБА_9 , протоколом допиту свідка ОСОБА_10 , протоколи про результати проведення НСРД, висновок експертизи, лист ПАТ «Одеський припортовий завод» від 08 грудня 2017 року, листом Державної служби з лікарських засобів та контролю за наркотиками від 12 січня 2018 року, лист Державної служби з лікарських засобів та контролю за наркотиками в Одеській області від 01 листопада 2018 року, висновок фахівців КУ «Одеське обласне бюро судово - медичних експертиз» №86, та інші матеріали кримінального провадження у їх сукупності.

В клопотанні, слідчого зазначено, що в ході досудового розслідування встановлені ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме:

- п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, ОСОБА_6 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст. 321 КК України санкція за який передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від восьми до десяти років або довічним з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років з конфіскацією майна та ч. 5 ст. 191 КК України, санкція за який передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років з конфіскацією майна. Таким чином, є підстави вважати, що ОСОБА_6 усвідомлюючи суворість покарання за злочини, у вчиненні яких обґрунтовано підозрюється, може ухилятися від органу досудового розслідування, прокуратури, суду;

- п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України, ОСОБА_6 будучи організатором злочинного плану у вчиненні особливо тяжких злочинів, що спричинили суспільний резонанс, знає спосіб вчинення кримінального правопорушення, маючи засоби, які сприяють вчиненню кримінального правопорушення, може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

- п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, ОСОБА_6 будучи директором ТОВ Фірма «Кріогенсервіс», маючи безпосередній вплив на інших підозрюваних у цьому кримінальному провадженні, а також маючи вплив на співробітників ТОВ Фірма «Кріогенсервіс», які являються свідками у вказаному кримінальному провадженні, у разі обрання до нього запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, може незаконно впливати на свідків або ж інших підозрюваних у вказаному кримінальному провадженні;

- п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, ОСОБА_6 являється організатором та розробником злочинного плану по вчиненню кримінальних правопорушень пов`язаних з фальсифікацією лікарських засобів протягом тривалого часу, що підтверджується зібраними матеріалами у кримінальному провадженні, тому він може продовжити вчиняти кримінальні правопорушення у яких він підозрюється.
В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримав клопотання, та просив його задовольнити.

Захисники ОСОБА_4 , ОСОБА_5 заперечували проти заявленого клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, вказуючи на необґрунтованість пред`явленої ОСОБА_6 підозри, та про відсутність достатніх відомостей про наявність в діях підозрюваного ОСОБА_6 складу інкримінованих йому кримінальних правопорушень. Крім того, прокурором не доведено існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які на думку захисників відсутні, вказуючи що заявлені слідчим та прокурором ризики є надуманими та не підтверджені ніякими доказами. Зазначають, що прокурором не доведена необхідність в застосуванні виняткового запобіжного заходу тримання під вартою та наявність заявлених слідчим та прокурором ризиків. Просили врахувати, те, що ОСОБА_6 має родину, міцні соціальні зв`язки, постійне місце реєстрації, проживання. Просять відмовити у задоволенні клопотання про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Підозрюваний ОСОБА_6 підтримав захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та просив відмовити в задоволенні клопотання про обрання відносно нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Слідчий суддя, заслухавши думку учасників кримінального провадження, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, приходить до наступного висновку.

Згідно ст.2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим,щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення,був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно ст.8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права,відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Статтею 177 КПК України визначено,що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, в якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення,а також наявність ризиків,які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний, обвинувачений,засуджений може здійснити дії,передбачені ч.1 цієї статті. Слідчий,прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав,передбачених цим Кодексом.

Згідно ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього кодексу, слідчий суддя,суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини,у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2)тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється,обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного,обвинуваченого; 4)міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання,у тому числі наявність у нього родини й утриманців; 5)наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7)майновий стан підозрюваного, обвинуваченого ;8)наявність судимостей у підозрюваного,обвинуваченого; 9)дотримання підозрюваним,обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10)наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11)розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Так, встановлено, що СУ ГУ Національної поліції в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001330 від 03 жовтня 2017 року за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.321-1, ч.5 ст.191 КК України.

15 березня 2019 року ОСОБА_8 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.321-1, ч.5 ст.191 КК України, а саме: у перевезенні, зберіганні з метою збуту та збут завідомо фальсифікованих лікарських засобів, вчинене за попередньою змовою групою осіб в особливо великих розмірах; у заволодінні чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм становищем, вчинене за попередньою змовою групою осіб в особливо великих розмірах.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Слід зазначити, що поняття «обґрунтована підозра» не виключене у національному законодавстві та, виходячи з положень ч.5 ст.8 КПК України, необхідно взяти до уваги позицію Європейського суду з прав людини,відображену у пункті 175 Рішення від 21квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32, Series A, N 182 ) те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об*єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

За таких умов, слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, з точки зору достатності та взаємозв`язку, прийшов до висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.321-1, ч.5 ст.191 КК України, оскільки об`єктивно зв`язують її з ним, тобто підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг вчинити дане правопорушення.

Слідчий суддя вважає непереконливими доводи сторони захисту щодо необґрунтованості пред`явленої ОСОБА_6 підозри, оскільки на стадії досудового розслідування кримінального провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування відносно неї запобіжного заходу.

У судовому засіданні також встановлено, що на даний час наявні певні ризики, вказані в клопотанні слідчого, а саме, ризики того, що підозрюваний ОСОБА_6 , усвідомлюючи тяжкість можливого покарання, може незаконно впливати на працівників ТОВ Фірма «Кріогенсервіс», інших свідків у цьому ж кримінальному провадженні.
Беззаперечних даних, які б виключали вказані ризики, слідчим суддею на даний час не встановлено.

Вирішуючи питання щодо обрання підозрюваному запобіжного заходу слідчий суддя враховує мету застосування запобіжного заходу, тяжкість кримінальних правопорушень, які інкримінується ОСОБА_6 , а також обставини у відповідності до вимог ст. 178 КПК України, що характеризують підозрюваного, зокрема, те, що він раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, працює, має родину, постійне місце реєстрації та проживання.

Згідно вимог ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені п. п. 1 та 2 ч. 1 цієї статті, але не доведе обставини, передбачені п. 3 ч. 1 цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені ч. 5 цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

З урахуванням наведеного, слід визнати те, що під час розгляду клопотання не було доведено те, що більш м`який запобіжний захід ніж тримання під вартою не забезпечить виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, та спробам останнього незаконно впливати на свідка, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
З огляду на зазначене слідчий суддя дійшов висновку про необхідність відмови в задоволенні клопотання про застосування відносно ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді тримання під вартою та в цьому випадку слід вважати достатнім на даній стадії кримінального провадження застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, з покладенням визначених ч.5 ст.194 КПК України, з метою уникнення можливості вчинення дій визначених ст.177 КПК України.

Керуючись ст.ст.2,8,131, 132, 176-178, 179, 183, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ :

У задоволенні клопотання слідчого СУ ГУ Національної поліції в Київській області ОСОБА_7 , погодженого із прокурором у кримінальному провадженні прокурором відділу прокуратури Київської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_6 відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у виді особистого зобов`язання.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 наступні обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України:

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за першою вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання, роботи;

- здати на зберігання слідчому СУ ГУ Національної поліції в Київській області ОСОБА_7 свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

Підозрюваному ОСОБА_6 письмово під розпис повідомити про покладені на нього обов`язки та роз`яснити, що в разі їх невиконання до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід та може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру мінімальної заробітної плати до 2 розмірів мінімальної заробітної плати.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого СУ ГУ Національної поліції в Київській області ОСОБА_7 .

Строк дії покладених на підозрюваного ОСОБА_6 обов`язків визначити в межах строку досудового розслідування, тобто до 06 травня 2019 року, включно.

На ухвалу прокурором, підозрюваним, його захисниками протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1