Справа № 715/1775/18
Провадження № 1-кп/714/95/18
У Х В А Л А
іменем України

"20" грудня 2018 р. Герцаївський районний суд Чернівецької області
у складі:
головуючого судді: ОСОБА_1
секретар: ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Герца Чернівецької області кримінальне провадження за № 0000184 від 06.04.2018 року за обвинувальним актом стосовно
ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт.Глибока, мешканця АДРЕСА_1 , громадянина України, українця за національністю, раніше не судимого

який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.296 та ч.1 ст.263 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:
прокурора: ОСОБА_4
обвинуваченого: ОСОБА_3
захисників: ОСОБА_5
ОСОБА_6
ОСОБА_7
потерпілого: ОСОБА_8

В С Т А Н О В И В :

До Герцаївського районного суду Чернівецької області з Сторожинецької місцевої прокуратури Чернівецької області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за № 0000184 від 06.04.2018 року за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.296 та ч.1 ст.263 КК України.
Під час підготовчого судового засідання прокурор просив призначити кримінальне провадження до судового розгляду.
В підготовчому судовому засіданні захисник обвинуваченого ОСОБА_7 звернувся з клопотанням до суду про повернення прокурору обвинувального акту. Посилається на те, що правова кваліфікація згідно обвинувального акту відносно ОСОБА_3 не містить жодного посилання на норми права, порушення яких становить об`єктивну сторону складу злочину, передбаченого ч.1 ст.263 КК України. Відповідно до ст.68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно дотримуватись Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей, а не Інструкцій міліції та інших правоохоронних органів. Сторона обвинувачення також повинна дотримуватись Конституції України та законів України. Його підзахисний ОСОБА_3 не знає в якому об`ємі йому захищати свої права, від кого та який саме закон він порушив. В обвинувальному акті не розкрито у повному обсязі скла злочину передбаченого ч.1 ст. 263 КК України.
Захисники ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та обювинувачений ОСОБА_3 підтримали думку захисника ОСОБА_9 .
Потерпілий ОСОБА_8 в судовому засіданні питання щодо вирішення клопотань прокурора, захисників та обвинуваченого поклав на розсуд суду.
Прокурор в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання про повернення обвинувального акту прокурору.
Суд заслухавши думку сторін кримінального провадження, вивчивши обвинувальний акт та долучений до нього реєстр матеріалів досудового розслідування, приходить до наступного висновку.
Відповідно до ч.4 ст.110 КПК України обвинувальний акт є процесуальним документом, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування. Обвинувальний акт повинен відповідати вимогам, передбаченим ст.291 КПК України, яка, в свою чергу, містить вичерпний перелік відомостей, які повинен містити обвинувальний акт і вони є обов`язковими для їх виконання слідчим і прокурором.
Згідно ст.291 КПК України, обвинувальний акт має містити такі відомості: найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер; анкетні відомості кожного обвинуваченого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); анкетні відомості кожного потерпілого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); прізвище, ім`я, по батькові та займана посада слідчого, прокурора; виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення; обставини, які обтяжують чи пом`якшують покарання; розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; підстави застосування заходів кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, які прокурор вважає встановленими; розмір витрат на залучення експерта (у разі проведення експертизи під час досудового розслідування); дату та місце його складення та затвердження.
Обвинувальний акт підписується слідчим та прокурором, який його затвердив, або лише прокурором, якщо він склав його самостійно.
Також до обвинувального акта додається: реєстр матеріалів досудового розслідування; цивільний позов, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування; розписка підозрюваного про отримання копії обвинувального акта, копії цивільного позову, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування, і реєстру матеріалів досудового розслідування (крім випадку, передбаченого ч.2 ст.297-1 цього Кодексу); розписка або інший документ, що підтверджує отримання цивільним відповідачем копії цивільного позову, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування не до підозрюваного; довідка про юридичну особу, щодо якої здійснюється провадження, у якій зазначаються: найменування юридичної особи, її юридична адреса, розрахунковий рахунок, ідентифікаційний код, дата і місце державної реєстрації.
Зокрема, згідно п.5 ч.2 ст.291 КПК України обвинувальний акт має містити виклад фактичних обставин, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення.
В обвинувальному акті вказано, що ОСОБА_3 , переслідуючи умисел, направлений на незаконне поводження із вогнепальною зброєю, у невстановлений органом досудового розслідування час, незаконно придбав у невстановленої особи нарізну вогнепальну зброю - пістолет, калібру 9 мм. невстановленого зразка, який незаконно носив при собі 05.04.2016 року без передбаченого законом дозволу, та з якого 05.04.2016 року здійснив 3 постріли: 2 постріли у повітря та 1 постріл у кабіні автомобіля «УРАЛ 5557», р.н. НОМЕР_1 , в результаті чого було пошкоджено лобове скло кабіни автомобіля «УРАЛ 5557», чим завдано матеріальних збитків власнику вказаного автомобіля ОСОБА_10 на загальну суму 289 грн. Згідно висновку балістичної експертизи №987-К від 10.06.2016 року надані на дослідження експерту 3 гільзи, які були вилучені в ході огляду місця події 05.04.2016, являються стріляними гільзами 9 мм. патронів; надані на дослідження 3 гільзи являються складовими частинами (стріляними гільзами) 9 мм. пістолетних патронів ПМ, призначених для проведення пострілів з нарізної вогнепальної зброї (ПМ, Іж-71-01 та інших). Згідно висновку судової експертизи вибухових речовин, продуктів вибуху та продуктів пострілу №111-Х від 10.06.2016 в сукупності наданих на дослідження марлевих тампонах із слідами змивів з внутрішньої сторони лобового скла автомобіля марки «Урал-5557» р.н. НОМЕР_2 , які були вилучені в ході огляду місця події 05.04.2016 року, виявлено наявність речовин, сукупність яких є характерною для продуктів пострілу нітроцелюлозного пороху. Таким чином ОСОБА_3 вчинив кримінальне правопорушення передбачене ч.1 ст.263 КК України.
Відповідно до кримінально-процесуального закону обвинувальний акт є результатом оцінки прокурором отриманих протягом досудового розслідування доказів вчинення кримінального правопорушення, які будуть перевірені судом в межах судового розгляду.
Згідно ч.1 ст.91 КПК України передбачає, що у кримінальному провадженні підлягає доказуванню подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення), форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення.
Разом з тим об`єктивна сторона злочину, передбаченого ст.263 КК України може бути виконана шляхом здійснення альтернативних суспільно-небезпечних діянь: 1) носіння; 2) зберігання; 3) придбання; 4) виготовлення; 5) ремонт; 6) передача; 7) збут. Всі вони характеризуються незаконністю, тобто здійснюються без відповідного дозволу. Суб`єктивна сторона злочину характеризується умисною виною.
Окрім того ст.263 КК України має бланкетний характер. Конституційний Суд України в своєму рішенні N 1-3/2000 від 19 квітня 2000 року у справі за конституційним поданням 46 народних депутатів України щодо офіційного тлумачення положень ст.58 Конституції України, зазначає: «Бланкетна диспозиція кримінально-правової норми лише називає або описує злочин, а для повного визначення його ознак відсилає до інших галузей права. Основна особливість бланкетної диспозиції полягає в тому, що така норма має загальний і конкретизований зміст.
Загальний зміст бланкетної диспозиції передається словесно-документною формою відповідної статті Особливої частини Кримінального кодексу України і включає положення інших нормативно-правових актів у тому вигляді, в якому вони сформульовані безпосередньо в тексті статті. Саме із загальним змістом бланкетної диспозиції пов`язане визначення кримінальним законом діяння як злочину певного виду та встановлення за нього кримінальної відповідальності.
Конкретизований зміст бланкетної диспозиції передбачає певну деталізацію відповідних положень інших нормативно-правових актів, що наповнює кримінально-правову норму більш конкретним змістом.
Попри зазначені характеристики статті ст.263 КК України в обвинувальному акті не викладені фактичні обставини, які обвинувачення вважає встановленими і які повинні бути вказані для розкриття правильної кваліфікації даного злочинного діяння за відповідною нормою кримінального закону. Зокрема відсутнє посилання на «закон», яким регламентується отримання дозволу на дії із зазначеними предметами, а лише зазначено, що ці дії вчинено незаконно без аналізу відповідного закону.
Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово звертав увагу на те, що неознайомлення підсудного зі змістом обвинувачення суттєво порушує права обвинуваченого на справедливий суд, закріпленого Європейською Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод (ст.6).
У зв`язку з відсутністю формулювання обвинувачення в обвинувальному акті, суд в подальшому буде позбавлений можливості проводити судовий розгляд в межах висунутого обвинувачення у відповідності до ст.337 КПК України та скласти вирок у відповідності до ст.374 КПК України.
За таких обставин, суд дійшов висновку про невідповідність обвинувального акту вимогам норм КПК України, а тому, відповідно до п.3 ч.3 ст.314 КПК України повертає його прокурору.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.314-316, 369 КПК України, -
П О С Т А Н О В И В :
Обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.296 та ч.1 ст.263 КК України- повернути прокурору Сторожинецької місцевої прокуратури Чернівецької області.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.
Ухвала може бути оскаржена до Чернівецького апеляційного суду через Герцаївський районний суд Чернівецької області протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя: ОСОБА_1