Справа № 178/62/19
У Х В А Л А

21 січня 2019 року Криничанський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в с.Кринички за участю прокурора ОСОБА_3 клопотання слідчого СВ Криничанського ВП Кам`янського ВП ГУ Національної поліції в Дніпропетровській області про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В:

Слідчим СВ Криничанського ВП Кам`янського ВП ГУ Національної поліції в Дніпропетровській області до суду внесено клопотання про арешт майна по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000023 від 17 січня 2019 року, за ознаками складу злочину передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України, а саме: 16 січня 2019 року близько о 21 годині 15 хвилин на стаціонарному посту «Криничанський» на 152 км автошляху «Знамянка-Луганськ-Ізварино», Криничанського району Дніпропетровської області, зупинено автомобіль марки Opel Astra, д/н НОМЕР_1 , під керуванням водія ОСОБА_4 , з явними ознаками підробки свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу.

Згідно протоколу огляду місця події від 16 січня 2019 року було оглянуто та вилучено автомобіль марки «Opel» моделі «Astra» з державним знаком НОМЕР_1 та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 .

Постановою слідчого СВ Криничанського ВП Кам`янського ВП ГУНП в Дніпропетровській від 17 січня 2019 року автомобіль марки «Opel» моделі «Astra» з державним знаком НОМЕР_1 та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 визнано речовими доказами по даному кримінальному провадженню, тому слідчий з метою збереження речового доказу просить накласти арешт на вказаний автомобіль марки «Opel» моделі «Astra» з державним знаком НОМЕР_1 та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 .

В судовому засіданні прокурор клопотання слідчого підтримав.

Згідно ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Ст.171 КПК України передбачає, що у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 КПК України та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 КПК України. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Вивчивши матеріали справи, суд вважає, що дане клопотання задоволенню не підлягає, оскільки накладення арешту можливе стосовно лише того майна, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, як те передбачено ч. 1 ст. 170 КПК України. В даному разі інформація до ЄРДР внесена щодо ОСОБА_4 , але підтверджуючих обставин вчинення кримінального правопорушення саме ним до клопотання не додано. Крім того, в матеріалах клопотання наявний протокол огляду місця події, датований 16 січня 2019 року, в якому не зазначено який саме слідчий його складав. Згідно тексту протоколу визначення речових доказів та приєднання їх до провадження, складеному 17 січня 2019 року вбачається, що огляд місця події та вилучення автомобіля та свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу було проведено 17 січня 2019 року, що на думку суду є суперечним з датою складання вищезазначеного протоколу огляду місця події. Вказані невідповідності клопотання вимогам ст. 171 КПК України не можуть бути виправлені в порядку ст. 172 КПК України. Крім того, за правилами ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої воно було вилучене. В даному разі клопотання повинно було бути подано не пізніше 17 січня 2019 року, а воно подане 18 січня 2019 року. Додана до клопотання копія свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу свідчить про невідповідність вказаних в ньому даних про номер шассі та рік випуску автомобіля даним про реєстрацію автомобіля згідно АМТ(МВС), а в протоколі огляду вказано, що невідповідність полягає в тому, що під лупою неможливо прочитати верхню строку. Тому є незрозумілим що послугувало підставою внесення відомостей до ЄРДР, як незрозуміло як можливо було зупинити водія під керуванням автомобіля, про що вказано як у витягу з ЄРДР так і в постанові про визнання речовими доказами та клопотанні про арешт майна. З урахуванням викладеного судом встановлено недоведеність необхідності арешту на майно і неможливості задоволення клопотання у відповідності із правилами ч. 1 ст. 173 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.170-173 КПК України суд,

У Х В А Л И В:

Слідчому СВ Криничанського ВП Кам`янського ВП ГУ Національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_5 в задоволені клопотання про арешт майна, а саме: автомобіля марки «Opel» моделі «Astra», синього кольору, д/з НОМЕР_1 , який згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 належить ОСОБА_6 ; та свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Суддя: ОСОБА_1