печерський районний суд міста києва
Справа № 757/6292/19-к
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
11 лютого 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю: прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання начальника першого відділу військової прокуратури Київського гарнізону ОСОБА_3 про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,-

В С Т А Н О В И В :
08.02.2019 року до провадження слідчого судді ОСОБА_1 надійшло вказане клопотання начальника першого відділу військової прокуратури Київського гарнізону ОСОБА_3 про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту підозрюваному ОСОБА_5 .

В обґрунтування клопотання зазначено, що третім слідчим відділом Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованим у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за № 0000171 від 06.03.2018 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 307 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , будучи військовослужбовцем правоохоронного органу, діючи умисно, із корисливих спонукань, з метою протиправного збагачення, шляхом незаконного придбання, перевезення, зберігання з метою збуту, а також незаконного збуту психотропної речовини, ОСОБА_5 діючи за попередньою змовою із ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , реалізуючи єдиний злочинний умисел, отримав від ОСОБА_6 психотропну речовину, обіг якої обмежено «амфетамін», для подальшого її збуту.

Таким чином, ОСОБА_5 , діючи умисно, з корисливих мотивів, за попередньою змовою групою осіб, здійснював незаконне перевезення, зберігання та збут вказаного вище наркотичного засобу.

12.09.2018 року ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України та повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України.

14.09.2018 року слідчим суддею Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_8 обрано ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до 10.11.2018 року.

06.11.2018 року слідчим суддею Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_9 обрано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту ОСОБА_5 з забороною залишати житлове приміщення за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 , а також покладено обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, строком до 13.12.2018 року.

12.12.2018 року слідчим суддею Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_10 продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту ОСОБА_5 із забороною залишати житлове приміщення за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 , а також покладено обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, строком до 12.12.2018 року.

Прокурор вказує, що 12.02.2019 року строк застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_5 закінчується, однак закінчити розслідування до вказаного строку не виявляється можливим, оскільки у кримінальному провадженні необхідно виконати процесуальні дії, проведення та завершення яких потребує додаткового часу, а саме: допитати в якості свідка осіб, яким ОСОБА_6 , ОСОБА_5 та ОСОБА_7 збували психотропну речовину «амфетамін»; повідомити про зміну раніше повідомленої підозри ОСОБА_6 , ОСОБА_5 , ОСОБА_7 ; призначити та отримати висновок експертизи відео-звукозаписів; здійснити тимчасовий доступ до речей та документів, а саме банківських рахунків підозрюваних; призначити та провести комісійну судово медичну експертизу; виконати вимоги ст. 290 КПК України; скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування; виконати інші слідчі (розшукові) та процесуальні дії, які необхідні для закінчення досудового розслідування у даному кримінальному провадженні.

Також прокурор зазначає, що на даний час раніше заявлені ризики при обранні запобіжного заходу ОСОБА_5 не зменшились, оскільки останній підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, санкція за який передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від шести до десяти років, з конфіскацією майна, а тому, усвідомлюючи тяжкість та реальність покарання останній може переховуватися від органів досудового розслідування, з метою уникнення покарання, також з метою уникнення кримінальної відповідальності, може здійснювати вплив на осіб, які брали участь в якості понятих під час проведення слідчих, процесуальних дій.

Посилаючись на вказані обставини, а також враховуючи те, що для виконання вказаних слідчих, процесуальних дій необхідний строк не менше двох місяців, а строк дії запобіжного захожу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_5 закінчується 12.02.2019 року, раніше заявлені ризики при обрані запобіжного заходу не зменшились, прокурор просить слідчого суддю продовжити підозрюваному ОСОБА_5 захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив його задовольнити з викладених у ньому підстав.

Підозрюваний та його захисник проти клопотання заперечували, вказуючи на необґрунтованість повідомленої підозри та відсутність ризиків, також зазначили, що запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту позбавляє можливості підозрюваного заробляти кошти, а тому просили змінити його на особисте зобов`язання.

Вислухавши пояснення учасників судового розгляду, вивчивши додані до клопотання матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

12.09.2018 року ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України та повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України.

14.09.2018 року слідчим суддею Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_8 обрано ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до 10.11.2018 року.

06.11.2018 року слідчим суддею Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_9 обрано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту ОСОБА_5 з забороною залишати житлове приміщення за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 , а також покладено обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, строком до 13.12.2018 року.

12.12.2018 року слідчим суддею Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_10 продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту ОСОБА_5 із забороною залишати житлове приміщення за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 , а також покладено обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, строком до 12.12.2018 року.

Постановою заступника військового прокурора Центрального регіону України строк досудового розслідування у вказаному провадженні продовжено до 6 місяців, а саме до 12.03.2019 року.

Згідно зі ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Вказаною статтею передбачено, також, що строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст.131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Частиною 1 статті 194 КПК України, передбачено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 6 ст.194 КПК України обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

Так, у відповідності до стандарту доказування «поза розумним сумнівом» (рішення у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства»), який застосовується при оцінці доказів, докази можуть «випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту» (рішення у справі «Коробов проти України»).

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя вважає, що дані які вказують на обґрунтовану підозру, які навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, містяться у долучених до матеріалів клопотання доказах, та одночасно враховує, що вказане було встановлено судами при ухваленні рішення про застосування запобіжного заходу та при вирішенні питання про продовження його дії.

Приймаючи таке рішення, слідчий суддя виходить з того, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні прокурора та доданих матеріалах та з того, що слідчий суддя на даному етапі провадженні не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні прокурора дані, у слідчого судді є всі підстави для висновку, що представлені докази об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, на даному етапі хоча і не можна стверджувати про їх достатність для негайного засудження, проте можна дійти висновку про виправданість подальшого розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

Згідно ч. 3 ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку дії покладених на підозрюваного обов`язків повинно окрім іншого містити виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали, аналіз чого наведений слідчим суддею вище, а по-друге, виклад обставин, які свідчать про те, що заявлені ризики не зменшилися або з`явилися нові ризики.

Разом з вказаним, слідчий суддя приймає до уваги, що у п. 42 рішення Європейського Суду з прав людини від 13.01.2011 р. у справі «Михалкова та інші проти України» зазначено, що розслідування має бути ретельним, безстороннім і сумлінним. Розслідування повинне забезпечити встановлення винних осіб та їх покарання. Органи державної влади повинні вжити всіх заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події, показань очевидців, доказів експертиз. Будь-які недоліки у розслідуванні, які підривають його здатність встановити відповідальну особу, створюють ризик недодержання такого стандарту.

Прокурором в судовому засіданні було доведено, що закінчити досудове розслідування, в межах строку дії попередньої ухвали, не видалося можливим внаслідок особливої складності провадження та у зв`язку з тим, що у кримінальному провадженні необхідно виконати процесуальні дії, проведення та завершення яких потребує додаткового часу, а саме: допитати в якості свідка осіб, яким ОСОБА_6 , ОСОБА_5 та ОСОБА_7 збували психотропну речовину «амфетамін»; повідомити про зміну раніше повідомленої підозри ОСОБА_6 , ОСОБА_5 , ОСОБА_7 ; призначити та отримати висновок експертизи відео-звукозаписів; здійснити тимчасовий доступ до речей та документів, а саме банківських рахунків підозрюваних; призначити та провести комісійну судово медичну експертизу; виконати вимоги ст. 290 КПК України; скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування; виконати інші слідчі (розшукові) та процесуальні дії, які необхідні для закінчення досудового розслідування у даному кримінальному провадженні.

Варто зазначити, що виконання вимог ст. 290 КПК України має вирішальне значення для кримінального провадження, оскільки якщо сторона не здійснить відкриття матеріалів, суд не має права допустити відомості, що містяться в них, як докази.

Вирішуючи питання про продовження строку виконання покладених обов`язків на підозрюваного, слідчим суддею враховані вимоги п. п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

При вирішенні питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неналежної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

При аналізі заявлених ризиків слідчим суддею встановлено, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду; може знищити, сховати, змінити будь-які документи, які мають істотне значення для встановлення обставин інкримінованих йому та іншим підозрюваним, незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних у кримінальному провадженні; може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а також вчините інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення в якому підозрюється.

Таким чином, оцінивши в сукупності тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, відповідальність, передбачену санкцією статті КК України, у вчиненні якого підозрюється підозрюваний характер вчинених злочинних дій, ризики які зазначені у клопотанні, які на даний час не зменшилися та продовжують існувати, дані, які характеризують особу, а також, те що строк досудового розслідування продовжено, слідчий суддя приходить до висновку, за доцільне продовжити відносно підозрюваного, передбачений ст. 181 КПК України, строк дії запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, оскільки більш м`який запобіжний захід не зможе, на думку слідчого судді, запобігти встановленим ризикам, а встановлені обставини свідчать про наміри органу досудового розслідування не допустити ризики, які б підривали таке розслідування, що має на меті забезпечити всебічність, повноту і неупередженість дослідження обставин у даному кримінальному провадження та продовження строку дії покладених на підозрюваного обов`язків.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 179, 181,193,194, 196, 205, 309,376 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ :
Клопотання - задовольнити.

Продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в межах строку досудового розслідування, строком до 12.03.2019 року включно.
Продовжити строк виконання обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України, покладених ухвалою слідчого судді на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме:
- не залишати цілодобово приміщення квартири за адресою: АДРЕСА_1 .,
- прибувати до слідчого, прокурора, суду за першим викликом;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
- утриматися від поза процесуального спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні;
- повідомляти про зміну засобів зв`язку;
- носити електронний засіб контролю.
Термін дії обов`язків, покладених судом, визначити в межах строку досудового розслідування, до 12.03.2019 року включно.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після закінчення строку дії попередньої ухвали, тобто з 13.02.2019 року.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя: ОСОБА_1