УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
14.01.2019 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , заявника ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Житомирі клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000918, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286КК України,-
В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням, у якому скасувати арешт, який накладений ухвалою слідчого судді від 29.10.2018 року на належний заявнику автомобіль марки автомобіль марки Пежо Експерт р/н. НОМЕР_1 , мотивуючи клопотання тим, що із автомобілем проведено необхідні слідчі дії, тому потреба у подальшому застосуванні арешту відпала.
Заявник у судовому засіданні підтримав вимоги клопотання та просив його задовольнити з підстав, вказаних у клопотанні, та додатково вказав, що автомобіль є його засобом заробітку та необхідний йому для роботи.
Слідчий у судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання та вказав, що всі необхідні слідчі дії з автомобілем не проведені, оскільки проведено експертизу, однак не проведено слідчий експеримент, вважає, що арешт накладено обґрунтовано та потреба у його застосуванні не відпала.
Заслухавши учасників судового провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.
Слідчим суддею встановлено, що 25.10.2018 року близько 18 год. 30 хв., на 196 км. + 100 м. автодороги Виступовичі-Житомир-Могилів-Подільський, поблизу с. Двірець, Житомирського району, водій автомобіля Пежо Експерт д.н.з. НОМЕР_1 гр. ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , рухаючись в правій крайній смузі руху в напрямку м. Бердичів, здійснив наїзд на невстановленого пішохода. Внаслідок ДТП невстановлений пішохід отримав тілесні ушкодження та був госпіталізований. 26 жовтня 2018 року по даному факту слідчим відділенням Житомирського районного відділення поліції Житомирського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області відомості внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000918, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 286 ч. 1 КК України. 25.10.2018р. о 20 год. 00 хв. в ході проведення огляду місця дорожньо-транспортної пригоди на автомобілі марки Пежо Експерт р/н. НОМЕР_1 виявлено пошкодження характерні для ДТП, а тому слідчим СВ Житомирського РВП ГУНП в Житомирській області вилучено автомобіль марки Пежо Експерт р/н. НОМЕР_1 та поміщено на майданчик тимчасового утримання транспортних засобів ВЗА ГУНП в Житомирській області. Відповідно до свідоцтва про реєстрацію ТЗ НОМЕР_2 автомобіль марки Пежо Експерт р/н. НОМЕР_1 належить ОСОБА_3 який проживає за адресою: АДРЕСА_1 .
Ухвалою слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 29.10.2018 року накладено арешт на автомобіль марки Пежо Експерт р/н. НОМЕР_1 та тимчасово позбавити власника ОСОБА_3 та користувачів останнього можливості відчужувати розпоряджатися та використовувати, вищевказане майно.
Підставою накладення арешту стала необхідність забезпечення збереження речових доказів та запобігання можливості приховати транспортний засіб.
Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (ч. 3 ст. 170 КПК України).
Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Частиною 1 ст. 174 КПК України визначено, що арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Отже, нормами КПК України визначені виключно дві підстави коли арешт майна має бути скасованим повністю або частково, якщо: відпали підстави його застосування; арешт було накладено необґрунтовано.
Заявник у судовому засіданні зазначив, що автомобіль є для нього засобом заробітку, тобто ризики того, що майно може бути пошкоджене чи знищене, відсутні.
Слідчий у судовому засіданні вказав, що з автомобілем, на який накладено арешт, не проведені всі необхідні слідчі дії та арештоване майно є речовим доказом.
З норм ст. 26 КПК України випливає, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.
Слід зазначити, що слідчий суддя, на етапі проведення досудового розслідування, не виконує функції слідчого у провадженні, а лише забезпечує судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.
Крім того, у справі «Ізмайлов проти Росії» (п. 38 рішення від 16 жовтня 2008 р.) ЄСПЛ встановив, що для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити «особистий і надмірний тягар для особи».

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Враховуючи правову підставу для арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також те, що підставою арешту майна стало, зокрема, збереження речових доказів та те, що з автомобілем не проведено всі необхідні слідчі дії, тому слідчий суддя вбачає за можливе частково задовольнити клопотання та частково скасувати арешт автомобіля, а саме в частині обмеження правомочності власника щодо користування майном.
Керуючись ст. ст. 98, 170 -174, 309 КПК України, слідчий суддя,-
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання задовольнити частково.
Частково скасувати арешт накладений на підставі ухвали Богунського районного суду м. Житомира від 29.10.2018 року на транспортний засіб марки Пежо Експерт р/н. НОМЕР_1 , вилучений 25.10.2018 року під час огляду місця події, а саме в частині обмеження правомочності власника щодо користування майном.
Заборонити ОСОБА_3 вчиняти будь-які дії щодо відчуження та/або розпорядження з транспортним засобом марки Пежо Експерт р/н. НОМЕР_1 .
Зобов`язати ОСОБА_3 надавати безперешкодний доступ до транспортного засобу у разі необхідності проведення з використанням вказаного транспортного засобу будь-яких процесуальних, слідчих дій під час досудового розслідування в даному кримінальному провадженні.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя