У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
24.01.2019 Справа №609/1002/18

Тернопільський міськрайонний суд Тернопільської області
в складі колегії суддів:
головуючого судді: ОСОБА_1

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

при секретарі судового засідання: ОСОБА_4 ,

під час проведення судового засідання по розгляду обвинувального акту у кримінальному провадженні №0000163 від 08.07.2018р. про обвинувачення ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України,

за участю: прокурора ОСОБА_6 , захисника ОСОБА_7 , обвинуваченого ОСОБА_5 ,

ВСТАНОВИВ:

В судовому засіданні прокурор заявив клопотання про відкладення судового розгляду у даному кримінальному провадженні згідно встановленого порядку дослідження доказів через неявку потерпілої ОСОБА_8 і для забезпечення її участі в судовому засіданні для допиту. Також, згідно заяви потерпіла просила, приймаючи поганий стан її здоров`я, похилий вік, неможливість приїхати до міста Тернополя, провести судове засідання в режимі відеоконференції для проведення допиту.

Крім цього, прокурор заявив клопотання про здійснення допиту свідка ОСОБА_9 в режимі відеоконференції після допиту потерпілої згідно встановленого порядку дослідження доказів, так як свідок ОСОБА_9 працює соціальним працівником, здійснює догляд за дітьми і не має фізичної можливості прибути до суду в місто Тернопіль.

Відносно даних клопотань сторони кримінального провадження не заперечили.

Відповідно до ст. 325 КПК України, якщо в судове засідання не прибув за викликом потерпілий, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, суд, заслухавши думку учасників судового провадження, залежно від того, чи можливо за його відсутності з`ясувати всі обставини під час судового розгляду, вирішує питання про проведення судового розгляду без потерпілого або про відкладення судового розгляду.
Частинами 1, 2 ст. 336 КПК України передбачено, що судове провадження може здійснюватися у режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі, яке знаходиться поза межами приміщення суду (дистанційне судове провадження), крім іншого у разі неможливості безпосередньої участі учасника кримінального провадження в судовому провадженні за станом здоров`я або з інших поважних причин; наявності інших підстав, визначених судом достатніми, при цьому суд ухвалює рішення про здійснення дистанційного судового провадження за власною ініціативою або за клопотанням сторони чи інших учасників кримінального провадження.

Відповідно до ч.ч. 4, 6 ст. 336 КПК України, якщо особа, яка братиме участь у судовому провадженні дистанційно, знаходиться у приміщенні, розташованому на території, яка перебуває під юрисдикцією суду, або на території міста, в якому розташований суд, судовий розпорядник або секретар судового засідання цього суду зобов`язаний вручити такій особі пам`ятку про її процесуальні права, перевірити її документи, що посвідчують особу, та перебувати поряд з нею до закінчення судового засідання. Якщо особа, яка братиме участь у судовому провадженні дистанційно, тримається в установі попереднього ув`язнення або установі виконання покарань, дії, передбачені частиною четвертою цієї статті, здійснюються службовою особою такої установи.

Приймаючи до уваги те, що потерпіла ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є особою похилого віку, за станом свого здоров`я та свідок ОСОБА_9 не можуть прибути в місто Тернопіль у судове засідання з поважних причин, враховуючи думку прокурора, обвинуваченого та його захисника, для забезпечення прав та інтересів потерпілої і обвинуваченого суд вважає за необхідне здійснити дистанційне судове засідання під час трансляції Шумським районним судом Тернопільської області та Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області з участю потерпілої ОСОБА_8 та свідка ОСОБА_9 , у зв`язку із чим керівникам установ необхідно вжити заходів для забезпечення такого розгляду.

Крім цього, у відповідності до ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу. Незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та направляється уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
Прокурор в судовому засіданні просив суд розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, звертаючи увагу на продовження існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які існували на момент застосування відносно обвинуваченого вказаного запобіжного заходу, а також враховуючи тяжкість вчиненого ОСОБА_5 злочину.
Суд, заслухавши прокурора з даного приводу, захисника і обвинуваченого, які просили не продовжувати тримання обвинуваченого під вартою через не підтвердження продовження існування ризиків, приходить до наступного висновку.
Згідно ч. 1 ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, зокрема, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, у тому числі наявність в нього родини утриманців; наявність постійного місця проживання у підозрюваного; наявність судимостей; репутацію підозрюваного та майновий стан.

Частина 2 статті 177 цього Кодексу передбачає, що підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, а саме переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженню; перешкоджати кримінальному провадженню іншими чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється обвинувачується.

Встановлено, що прокурором та матеріалами кримінального провадження доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України, яке є особливо тяжким, ризики, визначені в ухвалі слідчого судді про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 та його продовження на даний час не зменшились, зокрема, він, приймаючи притягнення раніше неодноразово до кримінальної відповідальності, зважаючи на санкцію статті обвинувачення, може переховуватися від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжувати вчинення кримінального правопорушення, в якому обвинувачується, перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні іншим чином, що свідчить про обґрунтованість підставності застосованого до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та відсутність обставин, які б вказували на можливість зміни даного запобіжного заходу щодо обвинуваченого.

Отже, з урахуванням вищенаведеного, а також того, що строк тримання під вартою ОСОБА_5 закінчується о 00 год. 00 хв. 25 січня 2019 року, а завершити провадження до його спливу не видається за можливе, строк тримання обвинуваченого ОСОБА_5 під вартою слід продовжити до 2-х місяців, тобто до 00 год. 00 хв. 23 березня 2019 року та, враховуючи обставини, які викладені вище відкласти судове засідання та викликати в судове засідання потерпілу та свідка.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 331, 336, 376, розділом ІІ КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Раніше застосований під час досудового розслідування відносно обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою залишити без змін та продовжити строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 до 00 год. 00 хв. 23 березня 2019 року.

Судовий розгляд у кримінальному провадженні №0000163 від 08.07.2018р. відкласти до 21 лютого 2019 року на 11 год. 30 хв. і повідомити сторін та учасників кримінального провадження.

Судове засідання у кримінальному провадженні №0000163 від 08.07.2018р. про обвинувачення ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України, яке призначене на 11 год. 30 хв. 21 лютого 2019 року проводити в режимі відеоконференції.

Копії даної ухвали направити в Шумський районний суд Тернопільської області (м. Шумськ, вул. Івана Франка,28) для організації проведення відеоконференції та виконання дій, передбачених ч. 4, 6 ст. 336 КПК України, а також обвинуваченому для відома.

Доручити Шумському районному суду Тернопільської області забезпечити проведення відеоконференції за участю потерпілої ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та свідка ОСОБА_9 з Тернопільським міськрайонним судом Тернопільської області, яке відбудеться 21 лютого 2019 року о 11 год. 30 хв. (46003, м.Тернопіль, вул. Котляревського, 34).

Про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції повідомити учасників судового провадження.

Копії ухвали вручити обвинуваченому, прокурору та направити уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.
Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, що визначене ч. 1 ст. 392 КПК України.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3