№ 207/110/19
№ 1-кс/207/90/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
11 січня 2019 року Баглійський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області у складі:

слідчого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

розглянувши у судовому засіданні у залі суду у м. Дніпродзержинську клопотання слідчого СВ Південного відділення поліції Кам`янського відділу поліції Головного управління Національної поліції України в Дніпропетровській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, -

ВСТАНОВИВ:
10 січня 2019 року, слідчий СВ Південного ВП Кам`янського ВП ГУ Національної поліції України в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , звернувся до суду з клопотанням, погодженим з прокурором Дніпродзержинської місцевої прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 , в якому просить накласти арешт на наступне майно: мобільний телефон «HUAWEI Y3 2017», imei 1: НОМЕР_1 , imei 2: НОМЕР_2 .
В обґрунтування заявленого клопотання, слідчий посилається на те, що 08.01.2019 року до ЧЧ Південного ВП звернулась ОСОБА_5 та повідомила про те, що 06.01.2019 року приблизно о 05:30 годині перебуваючи в залі очікування залізничного вокзалу м.Кам`янське, що розташований за адресою: м. Кам`янське, пр. Свободи, 105, невідома особа, відкрито викрало майно, що належить ОСОБА_5 , а саме мобільний телефон «HUAWEI Y3 2017», який було придбано 17.07.2018 року за 2599,00 грн.
За даним фактом 08.01.2019 року СВ Південного ВП були внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000027, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.186 КК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

В ході проведення досудового розслідування встановлено, що зазначені речі є речовим доказом кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 186 КК України.

У судове засідання слідчий Південного ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області не з`явився.

Враховуючи ч.4 ст. 107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Дослідивши матеріали клопотання, докази по даних матеріалах, вважаю, що клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню за наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно з вимогами п.1 ч.2 ст.171 КПК України арешт майна допускається в тому числі з метою збереження речових доказів, при цьому, згідно вимог ч.3 ст.170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної чи юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України - клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. Строк звернення слідчого до суду з даним клопотанням не пропущений.
Згідно ч.1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Приймаючи до уваги той факт, що вказані речі використані як знаряддя вчинення кримінального правопорушення та можливо зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, що витікає із досліджених матеріалів доданих до клопотання, з метою забезпечення кримінального провадження, запобігання можливості їх приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження необхідно задовольнити клопотання про накладення арешту.
Керуючись ст.ст. 131, 132, 170-173 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого СВ Південного ВП Кам`янського ВП Головного управління Національної поліції України в Дніпропетровській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно задовольнити.

Накласти арешт на мобільний телефон «HUAWEI Y3 2017», imei 1: НОМЕР_1 , imei 2: НОМЕР_2 .
Ухвала дійсна до вирішення питання про скасування арешту.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1