У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
18 жовтня 2018 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого слідчого відділення відділу поліції № 1 Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0007513 від 11 липня 2018 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 358 КК України, -
в с т а н о в и в :
слідчий слідчого відділення відділу поліції № 1 Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві старший лейтенант поліції ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва з клопотанням погодженим прокурором Київської місцевої прокуратури № 10 ОСОБА_4 про арешт майна в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0007513 від 11 липня 2018 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 358 КК України, в якому просить слідчого суддю накласти арешт із забороною користування, розпорядження та відчуження на квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 45.8 кв.м.
Клопотання обґрунтовує тим, що у провадженні слідчого відділення відділу поліції № 1 Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві знаходиться кримінальне провадження № 0007513 від 11 липня 2018 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 358 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що у невстановлений слідством час та у невстановленому слідством місці, невідома особа, підробила договір дарування на квартиру АДРЕСА_1 , який ніби-то посвідчений 14.10.2010 приватним нотаріусом КМНО ОСОБА_5 та намагається на підставі вказаного підробленого документу зареєструвати на себе право власності на зазначений об`єкт квартиру.
У ході досудового розслідування встановлено, що 14.10.2010 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_5 не посвідчувався договір дарування квартири АДРЕСА_1 . Крім того, того дня - 14.10.2010 жодних договорів відчуження нерухомого майна вказаним вище нотаріусом не посвідчувалося. Також встановлено, що 20.07.2018 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_6 посвідчено договір дарування квартири АДРЕСА_1 , про що здійснено запис в реєстрі № 1474 між дарувальником - ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_1 та обдаровуваним ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Згідно довідки № 062/14-8658 від 19.07.2018 з Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» власниками квартири АДРЕСА_1 є ОСОБА_9 та ОСОБА_7 у рівних долях на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого 05.05.1997.
Крім того, згідно довідки з відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ГУ ДМС України в м. Києві встановлено, повні точні анкетні дані ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .
На разі досудовим розслідуванням встановлено, що 20.07.2018 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_6 посвідчено правочин, а саме договір дарування квартири АДРЕСА_1 , який є завідомо підробленим документом, так як ОСОБА_7 на момент укладання даного договору, зареєстрована у Виконавчому комітеті Хоцьківської сільської ради Переяслав-Хмельницького району Київської області, як померла особа, а також копія свідоцтва про право власності на житло від 05.05.1997 р., що додається до документів на підставі яких посвідчено правочин не відповідає дійсності, а саме не зазначено ще одного співвласника квартири ОСОБА_9 та бланк свідоцтва про право власності на житло не відповідає дійсності. До того ж, 14.09.2018 тим же приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_6 був укладений договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 , згідно якого, власником квартири стала ОСОБА_10 , підстава виникнення договору договір дарування квартири виданий 20.07.2018, який зареєстровано в реєстрі № 1474 та який має завідомо недійсним, так як посвідчений на підставі документів які мають ознаки підробки й не відповідають дійсності, у результаті чого особа, що представилася ОСОБА_8 шахрайським шляхом раніше набула права власності на вказаний об`єкт нерухомого майна, після чого відчужила його ОСОБА_10 .
На думку слідства всі вище перелічені факти дають всі підстави вважати, що невстановленими особами за попередньою змовою, здійснено шахрайське заволодіння об`єктом нерухомого майна, а саме кв. АДРЕСА_1 , за допомогою підроблених документів, з метою подальшої реалізації вказаного майна та отримання грошових коштів добросовісних покупців.
Слідчий в судовому засіданні клопотання підтримав, надав пояснення аналогічні доводам клопотання.
З метою забезпечення арешту майна, відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України власник майна в судове засідання не викликався.
Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши доводи слідчого, приходжу до висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.
Статтею 131 КПК України, передбачено, що одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.
Відповідно до ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову.
Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, які перебувають у власності або володінні, користуванні, розпорядженні підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Пунктом 1 ч. 2 ст. 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Згідно із ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Так, відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.
Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Як вбачається з долучених до матеріалів клопотання документів, зокрема з інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, то власником квартири АДРЕСА_1 є ОСОБА_10 .
Постановою слідчого слідчого відділення відділу поліції № 1 Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 вказану квартиру визнано речовим доказом.
З врахуванням зазначеного, на даний час є достатні підстави вважати, що мало місце вчинення кримінального правопорушення, а також, що вказана квартира була безпосереднім об`єктом кримінально-протиправних дій.
За вказаних обставин, зазначене майно відповідає критеріям, наведеним у ст. 98 КПК України, а тому, з метою його збереження, підлягає арешту.
Слідчий суддя враховує можливість того, що теперішній власник майна ймовірно є його добросовісним набувачем та не був обізнаними щодо попередньої долі цього майна, однак, в силу ч. 10 ст. 170 КПК України, дана обставина не є перешкодою для арешту майна.
Водночас, накладення арешту на майно унеможливить його подальше відчуження третім особам, які можуть його придбати, не будучи інформованими про попередню долю цього майна.
На підставі викладеного, керуючись ст. 2, 7, 98, 131, 132, 170-173, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя -
п о с т а н о в и в:
клопотання слідчого слідчого відділення відділу поліції № 1 Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0007513 від 11 липня 2018 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 358 КК України - задовольнити.
Накласти арешт шляхом заборони відчуження та розпорядження, без позбавлення права користування, на квартиру АДРЕСА_1 .
Ухвала підлягає негайному виконанню.
На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
Копію ухвали скерувати заінтересованим особам.
Ухвала може бути скасованою в порядку, що передбачений ст. 174 КПК України.

Слідчий суддя ОСОБА_1