У Х В А Л А
Справа № 185/9575/18

Провадження № 1-кс/185/2683/18

03 грудня 2018 року м. Павлоград

Слідчий суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , за участі прокурора - ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , в присутності підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні погоджене із прокурором Павлоградської місцевої прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_6 клопотання слідчого СВ Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 про застосування до підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України,
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Тимошенко, Красногвардійського району АР Крим, не працюючого, не одруженого, з середньою освітою, громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого,-
запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, -

В С Т А Н О В И В :

Клопотанням, яке надійшло для розгляду слідчому судді, слідчий порушує питання про застосування до підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.
Відомості про вчинене кримінальне правопорушення внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002192 від 07 листопада 2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.
29 листопада 2018 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.
29 листопада 2018 року о 19:00 годині підозрюваному вручено копію клопотання з доданими матеріалами. 30 листопада 2018 року підозрюваному було вручено додатки до клопотання.
На думку слідчого та прокурора відносно підозрюваного ОСОБА_5 має бути застосований запобіжний захід саме у вигляді домашнього арешту, оскільки зібрані під час досудового розслідування факти в їх сукупності свідчать про наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що застосування щодо підозрюваного іншого запобіжного заходу окрім як домашнього арешту, призведе до унеможливлення ризику, передбаченого п.п.1,2 ч.1 ст.177 КПК України, а саме: можливості переховуватись від органу досудового розслідування або суду, вчинення нового кримінального правопорушення, або продовження кримінального правопорушення, у якому він підозрюється.
Підозрюваний ОСОБА_5 не заперечував проти застосування до нього запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, не оспорював обґрунтованість підозри та свою провину у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.
Вивчивши клопотання слідчого та матеріали додані до клопотання, з`ясувавши думку осіб, що приймали участь у розгляді клопотання слідчого, зокрема, міркування прокурора та слідчого щодо доведеності наданими слідчому судді доказами обставин, передбачених ч.1 ст.194 КПК України, думку підозрюваного, який не оспорював обґрунтованості підозри та своєї причетності до вчинення зазначеного злочину, проаналізувавши та зіставивши результати розгляду клопотання слідчого між собою, та у сукупності з наданим до клопотання обґрунтуванням приходжу до наступного висновку.
Статтею 176 КПК України передбачений перелік запобіжних заходів, одним з яких є й такий запобіжний захід, як домашній арешт.
Відповідно до ч.4 ст.176 КПК України запобіжні заходи застосовуються під час досудового розслідування слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора.
Згідно зі ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:
1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;
2) знищити, сховати або спотворити будь яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, інших учасників цього ж кримінального провадження;
4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Окрім того, статтею 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі й вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим, вік та стан здоров я підозрюваного, обвинуваченого, міцність його соціальних зв`язків, наявність постійного місця роботи, навчання, його репутацію, майновий стан, наявність судимостей, дотримання раніше застосованих запобіжних заходів та інше.
На виконання вказаних вимог Закону, відповідно до матеріалів клопотання відносно ОСОБА_5 встановлено, що останній обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, ніде не працює, має постійне місце проживання.
Водночас, слідчий суддя звертає увагу на те, що в матеріалах клопотання, зокрема в повідомленні про підозру про той факт, що особа є такою, що раніше притягувалась до кримінальної відповідальності 28 лютого 2018 року Павлоградським міськрайонним судом Дніпропетровської області за ч.1 ст.289 КК України, хоча як встановлено при розгляді клопотання, вказаний вирок ще не набрав законної сили та перебуває на розгляді в суді апеляційної інстанції.
Додані до клопотання слідчого докази, є вагомими і достатньо повно обґрунтовують підозру відносно ОСОБА_5 щодо вчинення останнім кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.
Відповідно до ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках та за встановленою процедурою. Судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.
Враховуючи вказані обставини слідчий суддя вважає, що такий запобіжний захід як домашній арешт забезпечить дотримання підозрюваним процесуальних обов`язків під час досудового слідства та в суді, з покладенням на підозрюваного передбачених у ч.5 ст.194 КПК України низки обов`язків.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176-178, 183, 193, 194, 196, 205 КПК України, -
У Х В А Л И В :

Клопотання слідчого СВ Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , погоджене із прокурором Павлоградської місцевої прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_6 про застосування до підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з застосуванням електронного засобу контролю.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:
-прибувати по першому виклику до службової особи на визначений нею час;

-заборонити покидати територію будинку АДРЕСА_1 , в якому він мешкає, цілодобово;

Строк дії ухвали два місяці, а саме: до 31 січня 2019 року включно.

Зобов`язати орган Національної поліції негайно поставити на облік ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , щодо якого застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту і повідомити про це слідчому.
Контроль за виконанням підозрюваним ОСОБА_5 домашнього арешту покласти на слідчого, в провадженні якого перебуває справа.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення, та може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1