Справа № 161/858/19
Провадження № 1-кп/161/431/19
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
м. Луцьк 29 січня 2019 року
Луцький міськрайонний суд Волинської області в складі:

головуючого - судді - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

обвинуваченого - ОСОБА_4 ,

захисника - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 захисника ОСОБА_5 про звільнення від кримінальної відповідальності на підставі ст.45 КК України ОСОБА_4 ,

- у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 337 ч.2 КК України,

В С Т А Н О В И В :

В ході досудового розслідування встановлено, що обвинувачений ОСОБА_4 , будучи військовозобов`язаним рядовим запасу, перебуваючи з 30.01.2004 року на військовому обліку в ІНФОРМАЦІЯ_1 , 26.07.2017 року пройшов військово-лікарську комісію ІНФОРМАЦІЯ_2 , відповідно до рішення якої визнаний придатним до військової служби. 16.08.2017 року ОСОБА_4 під розписку вручено бойову повістку про необхідність прибути 29.08.2017 до ІНФОРМАЦІЯ_2 , за адресою: АДРЕСА_1 , з метою подальшого направлення на навчальні збори, організовані відповідно до розпорядження Генерального штабу Збройних сил України від 28.07.2017, начальником Генерального штабу головнокомандувачем Збройних Сил України в період з 29.08.2017 по 27.09.2017 року. Однак ОСОБА_4 , будучи попередженим про відповідальність за ухилення від навчальних зборів, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій та передбачаючи їх наслідки, умисно ухилився від проходження навчальних зборів, не прибувши 29.08.2017 до ІНФОРМАЦІЯ_2 без поважних причин, чим порушив вимоги ч.9 ст.29 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу».

Умисні діїОСОБА_4 кваліфіковані за ч.2 ст.337 КК України, як ухилення військовозобов`язаного від навчальних зборів.
Захисником подано письмове клопотання про звільнення ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності в зв`язку з дійовим каяттям, на підставі ст.45 КК України та закриття кримінального провадження щодо нього, оскільки він вперше вчинив злочин невеликої тяжкості, його посткримінальна поведінка є позитивною, в скоєному щиро розкаявся, активно сприяв розкриттю злочину.

Заслухавши клопотання захисника, пояснення обвинуваченого, який повністю визнав свою винуватість, щиро розкаявся та підтримав подане клопотання, думку прокурора, яка заперечувала проти закриття кримінального провадження та звільнення обвинуваченого від кримінальної відповідальності на підставі ст.45 КК України, дослідивши матеріали кримінального провадження №0000427, суд прийшов до висновку, що клопотання слід задовольнити.

Статтею 285 ч.1 КПК України передбачено, що особа звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених законом України про кримінальну відповідальність.

Статтею 45 КК України визначено, що особа, яка вперше вчинила злочин невеликої тяжкості або необережний злочин середньої тяжкості, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона після вчинення злочину щиро покаялася, активно сприяла розкриттю злочину і повністю відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.

У відповідності до роз`яснень, які містяться в п. 3 постанови Пленуму Верховного Суду України від 23 грудня 2005 року № 12 "Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності", звільнення особи від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям (ст. 45 КК) можливе в разі вчинення нею вперше злочину невеликої тяжкості. Такою, яка вчинила злочин уперше, вважається особа, котра раніше не вчиняла злочинів або раніше вчинила злочин, що вже втратив правове значення. Вчинення триваючого або продовжуваного злочину, двох або більше злочинів невеликої тяжкості, які утворюють сукупність (за винятком реальної), не може бути перепоною для застосування ст. 45 КК України.
Окрім того, судимість має строковий характер. У законі визначено, коли вона виникає (з дня набрання законної сили обвинувальним вироком), та встановлено підстави її припинення (погашення судимості та її зняття). Припинення судимості анулює всі кримінально-правові й загальноправові наслідки засудження та призначення покарання. Особа, судимість якої погашена чи знята, вважається такою, яка раніше злочину не вчиняла, покарання не відбувала, вона не повинна відчувати жодних негативних наслідків колишньої судимості.
Дійове каяття полягає в тому, що після вчинення злочину особа щиро покаялась, активно сприяла його розкриттю та повністю відшкодувала завдані збитки або усунула заподіяну шкоду. Відсутність хоча б однієї із зазначених складових дійового каяття виключає звільнення особи від кримінальної відповідальності за ст. 45 КК України. Виняток можуть становити лише випадки вчинення злочину чи замаху на нього, внаслідок яких не заподіяно шкоду або не завдано збитки.
Так, обвинуваченим ОСОБА_4 вчинено кримінальне правопорушення у сфері охорони державної таємниці, недоторканості державних кордонів, забезпечення призову та мобілізації, внаслідок якого не заподіяно шкоди та не завдано збитків.
Щире розкаяння характеризує суб`єктивне ставлення винної особи до вчиненого злочину, яке виявляється в тому, що вона визнає свою провину, висловлює жаль з приводу вчиненого та бажання виправити ситуацію, що склалася. Активним сприянням розкриттю злочину слід вважати надання особою органам дізнання або досудового слідства будь-якої допомоги в установленні невідомих їм обставин справи.
Зважаючи на ту обставину, що ОСОБА_4 в порядку ст.89 КК України судимості не має, тобто вчинений ним злочин втратив правове значення, вчинив кримінальне правопорушення, що, згідно ст.12 КК України, відноситься до категорії невеликої тяжкості, як під час досудового розслідування, так і в судовому засіданні вину визнав та щиро розкаявся у вчиненому, активно сприяв його розкриттю, про що вказано, в тому числі і в обвинувальному акті як обставини, які пом`якшують його покарання, він подав відповідну заяву і до ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка хоч і подана вже в період розгляду кримінального провадження судом, однак у суду відсутні об`єктивні дані, які б підтверджували про умисність таких дій, оскільки і під час досудового розслідування він висловлював жаль з приводу вчинених ним дій, тому суд вважає за можливе, у відповідності до ст.45 КК України, звільнити його від кримінальної відповідальності, а кримінальне провадження закрити.

Керуючись ст.ст. 284, 372 КПК України, на підставі ст. 45 КК України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Кримінальне провадження №0000427 відносно ОСОБА_4 закрити у зв`язку з дійовим каяттям, на підставі ст.45 КК України, та звільнити його від кримінальної відповідальності.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Волинського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення через Луцький міськрайонний суд.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя Луцького міськрайонного суду ОСОБА_1