Справа № 308/3898/19
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
11 квітня 2019 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора відділу організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням, яке здійснюється слідчими територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові, що поширює свою діяльність на Закарпатську область прокуратури Закарпатської області юриста 1 класу ОСОБА_3 , про арешт майна, -

встановив:

З внесеного клопотання та матеріалів, доданих до нього, встановлено, що слідчим відділом УСБУ в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000022 від 11.02.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.189 КК України, за фактом вимагання групою осіб за попередньою змовою грошових коштів від осіб, в т.ч. від ОСОБА_4 .

Досудовим розслідуванням встановлено, що відповідно до звернення, раніше невідомий заявниці громадянин, який назвався « ОСОБА_5 », з іншими невідомими їй особами, з період з 17.10.2018 по даний час постійно погрожує їй особисто та її родичам фізичною розправою, пошкодженням майна з вимогою передати йому грошові кошти в сумі 30 000 дол. США, хоча заявниця з ним ніколи ніяких відносин не мала та жодних коштів йому не боргує. Такі погрози ОСОБА_6 здійснює як при особистих зустрічах, так і в телефонній розмові.

Крім цього, у ході досудового розслідування по вказаному провадженні встановлено, що у своїй злочинній діяльності ОСОБА_7 є лідером злочинної організованої групи осіб з відповідним розподілом функцій та обов`язків між ними, яку він активно використовує у своїй протиправній діяльності, займається вимаганням та збором коштів від підприємців, а також окремих осіб Закарпатської області, що ведуть підприємницьку та будь-яку іншу комерційну діяльність, також і від осіб причетних до незаконного обігу наркотичних засобів.
Особами, які на пряму сприяють ОСОБА_7 у вимаганні грошових коштів від ОСОБА_4 , являються ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 та ОСОБА_15 . Зокрема, ОСОБА_8 та ОСОБА_9 спільно з ОСОБА_7 проводять зустрічі з ОСОБА_4 під час яких вимагають грошові кошти, та отримуючи які ділять їх між собою. В той час, ОСОБА_12 та ОСОБА_11 виконують злочинні вказівки ОСОБА_8 , які стосуються-фізичного впливу на осіб, від яких вони вимагають грошові кошти.
В ході проведення досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні 04.04.2019 у квартирі АДРЕСА_1 , на підставі ухвали слідчого судді Бориспільського міськрайонного суду Закарпатської області від 23.03.2019, проведено обшук, в ході чого прокурором в одній з кімнат вказаного помешкання, у вмонтованому в підлогу помешканні, виявлено та вилучено нарізну зброю мисливський карабін МКМ-072 кал. 7,62х39 № НОМЕР_1 та дозвіл № НОМЕР_2 на вказану зброю, виданий ОСОБА_14 зі строком дії до 15.11.2022.

Вказана нарізна зброя, яка була належним чином упакована у спецпакет МВС, та документ на неї, також потребують додаткової перевірки в рамках даного чи іншого кримінального провадження (на предмет його переобладнання), в т.ч. шляхом експертного дослідження, і можуть вказувати на вчинення ряду інших злочинів у сфері захисту громадської безпеки. Перевірці підлягає також обставини отримання такого дозволу вказаною особою.

Не виключено, що вказана зброя (схожа за зовнішнім видом на автоматичну зброю автомат «Калашнікова») могла використовуватися для залякування осіб в процесі вимагання грошових коштів у осіб, тобто могла бути використана як засіб вчинення злочину.

Клопотання мотивоване тим, що на даний час існує сукупність підстав та розумних підозр вважати, що вищевказані предмети та документи є доказами у кримінальному провадженні, адже вони відповідають критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України (вони є матеріальні об`єкти, які могли зберегти на собі сліди злочину, містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження). У зв`язку із цим є необхідність у накладенні арешту на вказане майно з метою збереження їх в дійсному стані та в якості речових доказів. Накладення арешту на вказане майно викликано необхідністю запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, у тому числі як речових доказів.

Незастосування такого виду забезпечення кримінального провадження як арешт на вказане вище майно негативно вплине на кримінальне провадження, унеможливить встановлення всіх важливих обставин подій вчиненого кримінального правопорушення, всіх причетних до його вчинення осіб, способів вчинення кримінального правопорушення, а також може призвести до їх втрати, що сприятиме та уникнення осіб, винних у вчиненні кримінального правопорушення, від передбаченої законом кримінальної відповідальності.

У судове засідання прокурора не з`явився, подав заяву про розгляд справи без його участі.

Власник майна в судове засідання не з`явився, про час і місце розгляду клопотання був належним чином повідомлений.

На підставі ч. 1 ст. 172 КПК України, слідчий суддя вважає можливим розглянути клопотання без його участі.

Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України: арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Як вбачається з матеріалів клопотання, слідчий відділом УСБУ в Закарпатській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні за № 0000022 від 11.02.2019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.189 КК України. (а.с.4)
З наявної в матеріалах клопотання ухвали слідчого судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 22.03.2019 року (а.с. 17) вбачається, що слідчим суддею було надано дозвіл на проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_2 , де фактично проживає ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Так, згідно протоколу обшуку від 04.04.2019 року (а.с.18-21), під час проведення обшуку квартири АДРЕСА_1 виявлено та вилучено нарізну зброю мисливський карабін МКМ-072 кал. 7,62х39 № НОМЕР_1 та дозвіл № НОМЕР_2 на вказану зброю, виданий ОСОБА_14 зі строком дії до 15.11.2022.

Клопотання слідчого мотивоване тим, що вилучене майно відповідає критеріям, зазначеним у ч.1 ст.98 КПК України.
У відповідності до ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
У відповідності до ч.5 ст.171 КПК України у разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
У відповідності до ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) надані особі з метою схилити її до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та (або) матеріального забезпечення кримінального правопорушення чи як винагорода за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них, або на які було спрямоване кримінальне правопорушення.
У відповідності до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3 1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Таким чином, потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, а також те, що може бути виконане завдання арешту, передбаченого ч. 1 ст. 170 КПК України, тобто запобігання можливості їх приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження з метою забезпечення збереження речових доказів, задля захисту особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорони прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження.
Дослідивши матеріали клопотання, враховуючи те, що речі вилучені під час санкціонованого обшуку 04.04.2019 року у квартирі АДРЕСА_1 , є доказами у кримінальному провадженні, адже вони відповідають критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, вони є матеріальні об`єкти, які могли зберегти на собі сліди злочину, містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а також потребують додаткової перевірки в рамках даного чи іншого кримінального провадження, і можуть вказувати на вчинення ряду інших злочинів у сфері захисту громадської безпеки, а тому, потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи, як тимчасове вилучення майна та його арешт, з метою забезпечення кримінального провадження, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання є обґрунтованим і таким, що підлягає до задоволення.
Керуючись ст. ст. 167, 170, 171-173, 309 КПК України, -
ухвалив:

Накласти арешт на майно, тимчасово вилучене 04.04.2019 під час обшуку у квартирі АДРЕСА_1 , а саме:

-нарізну зброю мисливський карабін МКМ-072 кал. 7,62х39 № НОМЕР_1 ;

-дозвіл № НОМЕР_2 на вказану зброю мисливський карабін МКМ-072 кал. 7,62х39 № НОМЕР_1 , виданий ОСОБА_14 зі строком дії до 15.11.2022.

Роз`яснити, що у відповідності до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1