Справа № 520/1987/19
Провадження № 1-кс/520/1475/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.02.2019 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання слідчого СВ Київського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором Одеської місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харкова, українця, громадянина України, з середньою освітою, не одруженого, не працюючого, раніше судимого 09.08.2013 року Жовтневим районним судом м. Харькова за ч. 3 ст. 185, 4 ст. 70 КК України до 4 років позбавлення волі, 29.01.2019 року Шевченківським районним судом м. Львова до 1 року обмеження волі, на підставі ст. 75 КК України звільнений від відбування покарання з випробуванням на 1 рік, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , не маючого постійного місця проживання, підозрюваного у скоєні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 3 ст. 185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з клопотання, ОСОБА_5 , будучи раніше судимим за корисливі злочини, на шлях виправлення не став та повторно вчинив умисний злочин за наступних обставин.
Повторно 30.01.2019 приблизно о 15 годині 40 хвилин, ОСОБА_5 , маючи корисливий умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, шляхом розбиття вікна, проник до квартири АДРЕСА_2 , звідки таємно викрав дискову пилку марки «Compass» вартістю 2 000 гривень належну ОСОБА_7 , чим заподіяв їй матеріальну шкоду на зазначену суму.
ОСОБА_5 , виконавши усі дії, які вважав необхідними для доведення злочину до кінця, не зміг розпорядитися викраденим майном з причин, що не залежали від його волі, оскільки був затриманий на місці скоєння злочину свідками даного кримінального правопорушення.
Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у закінченому замаху на таємне викрадення чужого майна, поєднана з проникненням у житло (крадіжка, вчинена повторно), тобто у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 3 ст. 185 КК України.
Сторона обвинувачення в обґрунтування застосування запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_5 зазначає про необхідність запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, а також вчинити інше кримінальне правопорушення та продовжити злочинну діяльність, крім того, підозрюваний не має постійного джерела прибутку, не одружений, утриманців не має, не має постійного місця мешкання, що свідчить про відсутність міцних соціальних зав`язків, тому забезпечити належну поведінку підозрюваного, запобігти вищезазначеним ризикам, можливо лише шляхом застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою
Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав у повному обсязі та просив його задовольнити.
Захисник підозрюваного в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, зазначивши, що підозра необґрунтована, в діях підозрюваного вбачається інший склад кримінального правопорушення, передбаченого ст. 162 КК України, підозрюваний хотів їсти, тому проник до квартири, умислу викрадати не було, на підставі чого просив застосувати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.
Підозрюваний в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, не погодився з кваліфікацією інкримінованого йому кримінального правопорушення, вказавши, що умислу на викрадення майна, у нього не було, тому просив обрати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.
Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, вислухавши думку учасників судового провадження, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню виходячи з наступного.
Відповідно до ч. 1, ч. 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосовано, окрім як, зокрема, до раніше судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Згідно п. 32 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Фокс, Кембелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 року, термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могли вчинити правопорушення.
Обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 3 ст. 185 КК України підтверджується протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від ОСОБА_7 , протоколом огляду місця події від 30.01.2019 року, протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 30.01.2019 року, протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 від 30.01.2019 року, протоколом допиту потерпілої ОСОБА_7 , протоколом допиту свідка ОСОБА_8 , протоколом допиту свідка ОСОБА_9 , протоколом допиту свідка ОСОБА_10 та іншими матеріалами кримінального провадження в сукупності.
Таким чином, враховуючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 3 ст. 185 КК України, беручи до уваги те, що підозрюваний раніше судимий за скоєння злочину проти власності, та злочину пов`язаного з незаконним проникненням до житла, що вказує на схильність підозрюваного до злочинної діяльності, не працює, тобто не має постійного джерела прибутку, не одружений, не має постійного місця проживання, а також враховуючи тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, слідчий суддя приходить до переконання, що в рамках даного кримінального провадження наявні ризики, передбачені ч. 1, ч. 5 ст. 177 КПК України, а саме ризик можливого переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду та ризик вчинення іншого кримінального правопорушення.
Враховуючи також те, що підозрюваному відомі особи потерпілої та свідків, слідчий суддя приходить до переконання про наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 КПК України, а саме ризику можливого незаконного впливу на потерпілу та свідків даного кримінального провадження, схиляючи їх до надання неправдивих показань, з метою уникнення кримінальної відповідальності.
Таким чином, на підставі викладеного, слідчий суддя приходить до переконання, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою буде достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного, а підстав для застосування більш м`яких запобіжних заходів відносно підозрюваного в судовому засіданні встановлено не було.

Разом з тим, слідчий суддя вважає за доцільне застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 30 (тридцять) днів, у зв`язку з тим, що саме такий строк буде достатній для збирання необхідних додаткових доказів стороною обвинувачення та проведення необхідних слідчих дій та експертних досліджень в рамках кримінального провадження, з метою проведення повного, всебічного досудового розслідування.

Згідно п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
З урахуванням викладеного, враховуючи майновий та сімейний стан підозрюваного, а також наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчий суддя приходить до переконання про необхідність застосування застави у розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, вважаючи, що саме такий розмір застави є достатнім для забезпечення виконання підозрюваним його процесуальних обов`язків.
Керуючись ст.ст. 176-178, 182-184, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ Київського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором Одеської місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Одеському слідчому ізоляторі Управління Державної пенітенціарної служби України в Одеській області.
Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 , обов`язків, передбачених КПК України в розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних особі, а саме у розмірі 38420 (тридцять вісім тисяч чотириста двадцять) гривень.
Роз`яснити підозрюваному, що підозрюваний або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на розрахунковий рахунок № 5435, код отримувача (ЄДРПОУ) - 26302945, банк отримувача Державна казначейська служба України, МФО 820172, отримувач - ТУ ДСА України в Одеській області.
У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_5 строком до 30.03.2019 року, в межах строку досудового розслідування, наступні процесуальні обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:
- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду;
- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований та/або проживає без дозволу слідчого (слідчих групи слідчих), прокурора і суду;
- повідомляти слідчого (слідчих групи слідчих), прокурора та суд про зміну свого місця реєстрації, проживання та роботи, контактних номерів мобільного телефону;
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.
Строк дії ухвали становить 30 (тридцять) днів і обчислюється з моменту фактичного затримання, а саме з 15 години 38 хвилин 30.01.2019 року та припиняє свою дію о 15 годині 38 хвилин 01.03.2019 року, в межах строків досудового розслідування.
Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.
Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1