Справа № 336/3779/18
Провадження № 1-кс/336/1136/2018
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
11 липня 2018 року м. Запоріжжя
Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ Шевченківського відділення поліції Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Запорізької місцевої прокуратури №1 Запорізької області ОСОБА_4 , про арешт майна, подане в межах досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002379 від 09.07.2018 року, за ознаками вчинення злочину, передбаченого частиною 1 статті 185 Кримінального кодексу України, -
ВСТАНОВИВ:
Слідчий Шевченківського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Запорізької місцевої прокуратури №1 Запорізької області ОСОБА_4 , звернувся до суду із клопотанням за змістом якого просить накласти арешт кабель ПАТ «Укртелеком» приблизно 140,8 метрів.
В обґрунтування свого клопотання зазначає, що в провадженні СВ Шевченківського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області знаходиться кримінальне провадження № 0002379 від 09.07.2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 185 Кримінального кодексу України.
Досудовим слідством встановлено, що 09.07.2018 року до Шевченківського ВП ДВП ГУНП в Запорізькій області надійшло повідомлення про те, що невстановлена особа, таємно, шляхом вільного доступу викрала з колодязя кабель,приблизно загальною довжиною 140,8 метрів, який розташований на перехресті вулиць Гарнізонна та Епронівська навпроти буд. № 69 м. Запоріжжя, чим спричинила матеріальну шкоду ПАТ "Укртелеком". Сума матеріального збитку встановлюється.
З метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, а також у зв`язку з невідкладністю та першочерговістю проведення слідчих дій, 09.07.2018 року було проведено огляд місця події в ході якого було оглянуто ділянку місцевості, яка має грунтове покриття та розташоване за адресою: м. Запоріжжя вул. Гарнізонна та перехрестя вулиці Епронівська напроти будинку № 69. В ході огляду місця події був вилучений кабель приблизно 140,8 метрів.
На даний час вилучені речі знаходяться у СВ Шевченківського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області.
За твердженням слідчого, вказаний кабель є предметом вчинення злочину, що зберіг на собі сліди злочину та використовуватимуться як докази факту вчинення кримінального правопорушення.

Слідчий, за погодженням з прокурором, просить задовольнити клопотання.
Від слідчого СВ Шевченківського відділення поліції Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_3 надійшла заява про розгляд вищезазначеного клопотання без його участі та фіксації технічних засобів.
Прокурор в судове засідання не з`явився.
Відповідно до частин 1 статті 172 Кримінального процесуального кодексу України слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання за неявки слідчого та прокурора, оскільки неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів у відповідності до частини 4 статті 107 Кримінального процесуального кодексу України не здійснювалось.
Відповідно до частин 1 статті 172 Кримінального процесуального кодексу України слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання за неявки слідчого та прокурора, оскільки неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Відповідно до частини 1 статті 170 Кримінального процесуального кодексу України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Згідно зі статтею 171 Кримінального процесуального кодексу України у клопотанні слідчого повинно бути зазначено правові (законні) підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна.
Вказана норма також узгоджується з статтею 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, відповідної до якої будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.
Згідно з частиною 2 статті 170 Кримінального процесуального кодексу України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно до частин 1, 2 статті 171 Кримінального процесуального кодексу України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
Частиною 3 статті 170 Кримінального процесуального кодексу України встановлено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Приписами частини 2 статті 168 Кримінального процесуального кодексу України встановлено, що тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.
У відповідності до частини 2 статті 167 Кримінального процесуального кодексу України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.
Клопотання слідчого обґрунтовано тим, що вилучене майнозберегло сліди злочину, може бути використано як докази факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження і має значення речових доказів.

Частиною 3 статті 172 Кримінального процесуального кодексу України передбачено, що слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
Таким чином, у клопотанні необхідно конкретизувати вид та зазначити родові, або індивідуальні ознаки майна, що належить арештувати та документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження вказаним майном.
Окрім того, суд звертає увагу слідчого та прокурора, що вищевказане клопотання про арешт майна не містить обов`язкового реквізиту, а саме, дати.
Враховуючи зазначені вище обставини у їх сукупності, слідчий суддя, приходить до висновку, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 Кримінального процесуального кодексу України, а тому відповідно до частини 3 статті 172 Кримінального процесуального кодексу України, підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків.
Керуючись статтями 167-168, 170-173, 309, 369-372 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя -
УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого СВ Шевченківського відділення поліції Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Запорізької місцевої прокуратури №1 Запорізької області ОСОБА_4 , про арешт майна, подане в межах досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002379 від 09.07.2018 року, за ознаками вчинення злочину, передбаченого частиною 1 статті 185 Кримінального кодексу України, повернути прокурору та встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, вказаних в ухвалі.

Ухвала набирає законної сили з моменту оголошення і оскарженню не підлягає

Слідчий суддя ОСОБА_1