УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.10.2018 року слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Солом`янського УП ГУ Національної поліції у м. Києві ОСОБА_4 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 9 ОСОБА_3 про накладення арешту на майно в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0005129 від 10.05.2018р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

До слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва надійшло клопотання про накладення арешту на майно, подане в рамках кримінального провадження, що розслідується за ст. 356 КК України.

Подане клопотання обґрунтовується тим, що СВ Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві здійснюється розслідування за фактом того, що невстановлені слідством особи підробили документи, на підставі яких всупереч закону та суспільних інтересів зареєстрували право власності на нерухоме майно розташоване, на останніх поверхах житлового будинку АДРЕСА_1 , а саме: квартири АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 , АДРЕСА_4 та нежитлові приміщення АДРЕСА_5 , АДРЕСА_6 , АДРЕСА_7 , АДРЕСА_8 , АДРЕСА_9 , внаслідок чого набули злочинним шляхом дане майно та отримали вигоду за його реалізацію.

Досудове розслідування розпочате на підставі заяви мешканців будинку АДРЕСА_1 про вчинення злочину від 19.04.2018р., з якої вбачається, що вказане нерухоме майно створене та зареєстроване, як об`єкти нерухомості в місцях загального використання, які належать співвласникам будинку (власникам квартир та нежитлових приміщень) на праві спільної сумісної власності.

В ході досудового розслідування встановлено, що 19.04.2016р. державним реєстратором Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у м. Києві ОСОБА_5 , на підставі рішення Дарницького районного суду м. Києва № 753/12855/14-ц від 03.09.2014р., право власності на приміщення АДРЕСА_5 , АДРЕСА_6 та АДРЕСА_10 , зареєстровано за ОСОБА_6 ІПН НОМЕР_1 .

Крім того, встановлено, що відповідно до ухвали Дарницького районного суду м. Києва № 753/12855/14-ц від 03.09.2018р. встановлено, що ухвалою прийнято рішення про повернення ОСОБА_7 позивну заяву про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу.

Таким чином, невстановлені слідством особи, на підставі завідомо підробленої ухвали суду зареєстрували право власності на приміщення АДРЕСА_5 , АДРЕСА_6 та АДРЕСА_10 після чого реалізували вказані приміщення.

В ході досудового розслідування встановлено, що на даний час власником приміщень № НОМЕР_2 та № 172 є ОСОБА_8 , ІПН НОМЕР_3 , а приміщення № 171 ОСОБА_9 ІПН НОМЕР_4 .

В клопотанні поставлено питання про накладення арешту на майно, з метою забезпечення його збереження як речового доказу, а саме: приміщення АДРЕСА_5 та АДРЕСА_10 , які зареєстровані на праві приватної власності за ОСОБА_8 , ІПН НОМЕР_3 , та приміщення АДРЕСА_11 , яке зареєстроване на праві приватної власності за ОСОБА_9 ІПН НОМЕР_4 , які постановою від 01.10.2018р. слідчого СВ Солом`янського УП ГУ Національної поліції у м. Києві ОСОБА_4 визнанні речовими доказами.

Також слідчий просив розглянути подане клопотання про арешт майна без повідомлення власників майна, з метою забезпечення дієвості такого заходу забезпечення кримінального провадження.

Слідчий суддя на підставі ч. 2 ст. 172 КПК України вважає за можливе провести розгляд даного клопотання без повідомлення власників майна, за наведених слідчим підстав.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання здійснювалось за допомогою технічних засобів кримінального провадження.

Вислухавши думку прокурора, дослідивши матеріали клопотання, вважаю, що клопотання слідчого підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з положеннями ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутись прокурор, слідчий за погодженням з прокурором.

Відповідно до ч. 2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є арешт майна.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. У цьому випадку, відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використанні як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отриманні юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Так, з долученої до клопотання інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно Державного реєстру Іпотек Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, вбачається, що 19.04.2016р. державним реєстратором Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у м. Києві ОСОБА_5 , на підставі рішення Дарницького районного суду м. Києва № 753/12855/14-ц від 03.09.2014р., право власності на приміщення АДРЕСА_5 , АДРЕСА_6 та АДРЕСА_10 , зареєстровано за ОСОБА_6 ІПН НОМЕР_1 .

Разом з тим, ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва № 753/12855/14-ц від 03.09.2018р. прийнято рішення про повернення ОСОБА_7 позивної заяви до ОСОБА_10 про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу, про визнання права власності на майно.

Крім того, з матеріалів клопотання вбачається, що 18.10.2016р. приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_11 , на підставі договору купівлі-продажу від 18.10.2016р., право власності на приміщення АДРЕСА_11 , зареєстровано за ОСОБА_9 ІПН НОМЕР_4 , а 03.11.2016р. приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_11 , на підставі договору купівлі-продажу від 03.11.2016р., право власності на приміщення АДРЕСА_5 та АДРЕСА_10 , зареєстровано за ОСОБА_8 , ІПН НОМЕР_3 .

Проте, вказані приміщення створенні та зареєстровані, як об`єкти нерухомості в місцях загального використання, які належать співвласникам будинку по АДРЕСА_1 (власникам квартир та нежитлових приміщень) на праві спільної сумісної власності.

Тому, постановою від 01.10.2018р. слідчого СВ Солом`янського УП ГУ Національної поліції у м. Києві ОСОБА_4 приміщення АДРЕСА_12 визнані речовими доказами в кримінальному провадженні № 0005129, оскільки є об`єктами кримінально протиправних дій та набуті кримінально протиправним шляхом.

Враховуючи правові підстави для накладення арешту майна, можливість використання даного майна як доказу в кримінальному провадження, слідчий суддя приходить до висновку, що приміщення № 170, № 171, АДРЕСА_10 , відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, тому вбачає наявність достатніх підстав для накладення арешту на вказане майно, з метою забезпечення збереження речових доказів.

За таких обставин, клопотання слідчого підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 98, 100, 131, 132, 170-173, 372 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

Клопотання слідчого СВ Солом`янського УП ГУ Національної поліції у м. Києві ОСОБА_4 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт, у вигляді заборони використання та розпорядження, на приміщення АДРЕСА_5 та АДРЕСА_10 , які зареєстровані на праві приватної власності за ОСОБА_8 , ІПН НОМЕР_3 , та приміщення АДРЕСА_11 , яке зареєстроване на праві приватної власності за ОСОБА_9 , ІПН НОМЕР_4

Оскарження ухвали про накладення арешту не зупиняє її виконання.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1