У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
20 липня 2018 року смт. Близнюки
Слідчий суддя Близнюківського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , власника майна ОСОБА_4 , розглянувши в залі судових засідань у приміщенні суду клопотання слідчого Близнюківського ВП Лозівського ВП ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про тимчасовий доступ до речей і документів у кримінальному провадженні №0000182 від 26 червня 2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.246 КК України,-
в с т а н о в и в :
17 липня 2018 року слідчий Близнюківського ВП Лозівського ВП ГУНП в Харківській області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 звернувся до Близнюківського районного суду Харківської області з клопотанням, погодженим з начальником Близнюківського відділу Лозівської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_5 , про тимчасовий доступ до речей з правом їх вилучення.
В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що у провадженні СВ Близнюківського ВП Лозівського ВП ГУНП в Харківській області знаходиться кримінальне провадження №0000182 від 26 червня 2018 року за фактом вчинення злочину передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України.
В ході досудового розслідування встановлено, що 26 червня 2018 року до Близнюківського ВП Лозівського ВП ГУ НП в Харківській області надійшов рапорт від ДОП ОСОБА_6 , про те, що до нього звернулися громадяни, із проханням прийняти міри до невідомої особи, яка здійснює незаконну випилку дерев в лісосмузі поблизу с. Новоукраїнка, Близнюківського району, Харківської області.
27 червня 2018 року було проведено огляд місця події в лісосмузі поблизу с. Новоукраїнка, Близнюківського району, Харківської області, в ході якого виявлено випиляні дерева на площі довжиною 290 м та шириною 23 м 30 см, в кількості 40 дерев клену діаметром стовбура від 14 до 81 см по центральному ряду лісосмуги та на загальній площі було виявлено випиляні дерева клену в кількості 87 шт. діаметром 7 см, 64 шт. діаметром 9 см., 103 шт. діаметром 3 см., 19 шт. діаметром 10 см. та на купах були складені 100 фрагментів дерев клену.
Крім цього на даній ділянці було виявлено та вилучено автомобіль ГАЗ 3302-288 д/н НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_4 на праві власності, згідно з даними свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії № НОМЕР_2 в якому останній зазначений як власник. В кузові автомобіля виявлено частинки свіжої стружки тирси, дві бензопили марки «STIHL» моделей «МS 180/C» та моделей «МS 260/C», два металеві ципки до бензопили, фляга 5 л з невідомою речовиною, пляшка 2 л з невідомою речовиною, які як пояснив ОСОБА_4 , також належать йому.
У своєму клопотанні слідчий зазначає, що згідно ухвали слідчого судді Близнюківського районного суду Харківської області від 13 липня 2018 року, вилучене в ході огляду місця події майно ОСОБА_4 , було повернуто останньому під зберігальну розписку та перебуває у нього, що дає йому змогу сховати, знищити чи спотворити речові докази.
Слідчий, зазначаючи про те, що вказаний автомобіль та бензопили мають суттєве значення для кримінального провадження та можуть бути використані як докази того, що саме за допомогою них вчинявся злочин, дасть змогу призначити відповідні судові експертизи, можливість ідентифікувати особу злочинця шляхом пред`явлення вищевказаних предметів для впізнання або спростувати версію про використання даного автомобілю та бензопил під час вчинення злочину на підставі проведення експертних досліджень та відповідних слідчих дій, зокрема огляду речей, пред`явлення для огляду під час допитів тощо, просить клопотання задовольнити.
Слідчий ОСОБА_3 у судовому засіданні клопотання підтримав та просив його задовольнити.
Власник майна ОСОБА_4 проти задоволення клопотання слідчого заперечував та пояснив наступне. За договором із керівником підприємства ПСП « ІНФОРМАЦІЯ_1 » ОСОБА_7 він дійсно 27.06.2018 із застосуванням вказаних у клопотанні бензопил, здійснював видалення дикоростучих насаджень на вказаних у договорі земельних ділянках. У лісосмузі видалення дерев не здійснював. Автомобіль використовував лише як засіб щоб дістатися місця роботи, свіжа стружка дерева у кузові автомобіля наявна тому, що вона опала з бензопил та одягу, при їх перевезенні. Підтвердив, що вилучене майно належить дійсно йому як власнику. Згідно ухвали слідчого судді Близнюківського районного суду Харківської області від 13 липня 2018 року, вилучене при огляді місця події майно йому повернуто та на даний час знаходиться у нього на зберіганні.
Заслухавши пояснення учасників справи, перевіривши надані слідчим матеріали досудового провадження №0000182 від 26 червня 2018 року, вважаю що клопотання є необґрунтованим та не підлягає задоволенню, виходячи із наступного.
Частиною 1 статті 159 КПК України передбачено, що тимчасовий доступ до речей і документів полягає у наданні стороні кримінального провадження особою, у володінні якої знаходяться такі речі і документи, можливості ознайомитися з ними, зробити їх копії та, у разі прийняття відповідного рішення слідчим суддею, судом, вилучити їх (здійснити їх виїмку).
Беручи до уваги зміст положень ч.1 ст. 86, частин 2 та 3 ст.96 КПК України, застосування стороною кримінального провадження такого способу збирання доказів, як вилучення речей чи документів (ч.7 ст.167 КПК України) під час отримання доступу до речей і документів може здійснюватися у випадках, якщо: 1) особа, у володінні якої знаходяться речі або документи, не бажає добровільно передати їх стороні кримінального провадження, або є підстави вважати, що вона не здійснить таку передачу добровільно після отримання відповідного запиту чи намагатиметься змінити або знищити відповідні речі або документи; 2) речі та документи згідно зі ст.162 КПК України, містять охоронювану законом таємницю і таке вилучення необхідне для досягнення мети застосування цього заходу забезпечення.
В інших випадках сторона кримінального провадження може витребувати та отримати речі або документи за умови їх добровільного надання володільцем без застосування процедури, передбаченої главою 15 КПК України.
В судовому засіданні слідчий ОСОБА_3 та володілець майна ОСОБА_4 пояснили, що вилучене в ході огляду місця події майно, а саме: автомобіль ГАЗ 3302-288 д/н НОМЕР_1 , білого кольору, бензопила марки «STIHL» моделі «МS 180/C» та бензопила марки «STIHL» моделі «МS 260/C», ухвалою слідчого судді від 13 липня 2018 року повернуті власнику, оскільки відмовлено в задоволенні клопотання слідчого про накладення арешту на це майно.
Постановою слідчого від 26.06.2018 вказане у клопотанні майно визнане речовими доказами .
14 липня 2018 року, згідно зберігальної розписки, вказане майно повернуто ОСОБА_4 .
У судовому засіданні власник майна ОСОБА_4 пояснив, що з вимогою добровільно надати вказане майно для проведення експертиз та інших процесуальних дій до нього слідчий не звертався.
Із витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань вбачається, що зазначене діяння кваліфіковане за ч. 1 ст. 246 КК України.
Відповідальність за ч.1 ст. 246 КК України наступає за незаконну порубку дерев або чагарників у лісах, захисних насадженнях, що заподіяла істотну шкоду, а також вчинення таких дій у заповідниках або на територіях та об`єктах природно-заповідного фонду, або в інших особливо охоронюваних лісах.
Разом із тим клопотання не містить відомостей про власника лісосмуги, тобто особи якій заподіяна шкода, розміру заподіяної шкоди яка має бути істотною тощо
Отже не доведено поза розумним сумнівом обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 246 КК України.
В силу ст. 41 Конституції України, ст. 1 протоколу № 1 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична та юридична особа має право володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, ніж на користь суспільства і на умовах, передбачених Законом або загальними принципами міжнародного права.
Стаття 1 Першого протоколу до Європейської конвенції гарантує право на вільне володіння своїм майном, яке звичайно називається правом на власність.
Крім того, відповідно до практики Європейського суду, для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинна бути розумна співмірність між використовуваними інструментами і тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Розумна рівновага має зберігатися між загальними інтересами суспільства та вимогами дотримання основних прав особи (рішення у справі АГОСІ проти Об`єднаного Королівства). Тобто заходи щодо обмеження права власності мають бути пропорційними щодо мети їх застосування.
Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи.
Враховуючи, що слідчим не надано доказів відмови у добровільній видачі майна власником, не додано обґрунтування щодо можливості знищення цих речових доказів, суд вважає, що процесуальний примус може бути застосовано тільки у випадку відмови добровільно виконати вимоги органу досудового слідства, а тому в задоволенні клопотання необхідно відмовити.
Слідчий в судовому засіданні не навів жодного обґрунтування щодо необхідності здійснення тимчасового доступу без попереднього звернення до власника майна.
За усіх вищевказаних обставин суд вважає клопотання належним чином не обґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 86, 96, 159-164 КПК України, слідчий суддя, -
у х в а л и в:
У задоволенні клопотання слідчого Близнюківського ВП Лозівського ВП ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про тимчасовий доступ до речей і документів у кримінальному провадженні №0000182 від 26 червня 2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.246 КК України відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1