печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 серпня 2018 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні провадження за клопотанням Генерального директора Товариства з обмеженою відповідальністю «ТОРГОВИЙ ДІМ «ВЕСМА» ОСОБА_3 , про скасування арешту майна,-

В С Т А Н О В И В :

У липні 2018 року у провадження слідчого судді Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання Генерального директора ТОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ «ВЕСМА» ОСОБА_3 про скасування арешту майна.

В обґрунтування клопотання зазначено, що на підставі ухвали Печерського районного суду м. Києва від 16.01.2018 було накладено арешт на видаткову частину рахунків ТОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ «ВЕСМА». Враховуючи зазначене, особа, яка подала клопотання вважає, що даний арешт було накладено незаконно та необґрунтовано, у зв`язку з тим, що жодна службова особа даного товариства не має будь-якого процесуального статусу у кримінальному провадженні, грошові кошти на які накладено арешт отриманні законним шляхом, а даний арешт рахунікв перешкоджає господарській діяльності товариства, так як позбавляє товариство виконувати обов`язки перед контрагентами та виплачувати заробітню плату. Враховуючи зазначене, Генеральний директор ТОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ «ВЕСМА» ОСОБА_3 просить скасувати арешт на видаткову частину рахунків ТОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ «ВЕСМА», накладений ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 16.01.2018, які відкриті у Печерській філії ПАТ «ПРИВАТ БАНК», МФО 300711, а саме: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , НОМЕР_3 .

Представник ТОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ «ВЕСМА» в судове засідання не з`явився, про місце і час розгляду клопотання повідомлявся належним чином. Через канцелярію суду Генеральним директором ТОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ «ВЕСМА» ОСОБА_3 було подано заяву про те, що клопотання підтримує та просить провадження розглядати без участі представника товариства.

Слідчий/прокурор за клопотанням якого накладався арешт, та який проводить досудове розслідування у судове засідання не з`явився, про розгляд клопотання повідомлявся належним чином, слідчий суддя визнав за можливе розглядати клопотання без участі слічого/прокурора за наявних матеріалів провадження.

Згідно норми ч. 4 ст. 107 КПК України фіксація за допомогою технічних засобів під час розгляду клопотання слідчим суддею не здійснювалась.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання, матеріали, якими воно обґрунтовується, приходить до наступного.

Судовим розглядом встановлено, що Управлінням процесуального керівництва підтримання державного обвинувачення та представництва в суді Департаменту з розслідування особливо важливих справ у сфері економіки Генеральної прокуратури України здійснюється процесуальне керівництво у кримінальному провадженні внесеному 17.11.2017 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0004265, за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, за фактом зловживання службовим становищем службовими особами правоохоронного органу з метою одержання неправомірної вигоди для третіх осіб, що спричинило тяжкі наслідки, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 16.01.2018 (провадження №757/2331/18-к) накладено арешт, на видаткову частину рахунків Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Весма» (): відкритих у Печерській філії ПАТ «ПРИВАТ БАНК», МФО 300711.

Відповідно до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Так, статтями 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008 року, де вказувалися порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».

Між тим, статтею 28 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Критерії для визначення розумності строків кримінального провадження визначені ч. 3 ст. 28 КПК України, однак він має бути об`єктивно необхідним для прийняття процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, продовження заходів забезпечення кримінального провадження, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності.

Окрім того, Європейський суд з прав людини у своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі "Іатрідіс проти Греції" [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II).

Крім того, як вбачається з ухвали Печерського районного суду міста Києва від 16.01.2018 суму коштів, на які накладено арешт не конкретизовано, чітко не визначено, що не відповідає вимогам ст. 98 КПК України.

Протягом досудового розслідування не встановлено, що джерело походження грошових коштів які перебувають арештованими на розрахункових рахунках підприємства є предметом злочину чи отриманні незаконним шляхом.

Між тим, при застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти відповідно до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

За таких обставин слідчий суддя дійшов висновку про задоволення клопотання та скасування арешту майна.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-175, 309, 392, 532 КПК України, -

У Х В А Л И В :

Клопотання Генерального директора Товариства з обмеженою відповідальністю «ТОРГОВИЙ ДІМ «ВЕСМА» ОСОБА_3 , про скасування арешту майна задовольнити.

Скасувати арешт накладений у кримінальному провадженні №0004265, на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 16.01.2018 (провадження №757/2331/18-к) на видаткову частину рахунків Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Весма» (): відкритих у Печерській філії ПАТ «ПРИВАТ БАНК», МФО 300711, а саме: № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 , № НОМЕР_3 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1