Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/8716/18
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 жовтня 2018 року Придніпровський районний суд м. Черкаси у складі слідчого судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 ,за участю захисника ОСОБА_3 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Черкаси скаргу ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на дії слідчого -,

В С Т А Н О В И В:
Захисник ОСОБА_3 звернулася до суду з скаргою в інтересах ОСОБА_4 на дії слідчого. Свою скаргу мотивує тим ,що згідно із ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Слідчий, прокурор зобов`язані здійснювати повідомлення про підозру належним чином в порядку ст. 278 КПК України. Згідно з п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України, до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час проведення досудового розслідування в кримінальному провадженні. Відповідно до ст..2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура. Статтею 9 КПК України закріплений обов`язок суду, слідчого судді, прокурора, керівника органу досудового розслідування, слідчого, інших службових осіб органів державної влади під час кримінального провадження неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства. Прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень. Ст. 24 КПК України гарантує кожному право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого, в порядку, передбаченого КПК України. Положення ч. 2 ст. 8 КПК України зобов`язують суди, прокуратуру, органи досудового розслідування під час здійснення кримінального провадження застосовувати принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини (надалі Суд), який діє на основі Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (надалі Конвенція), що стала частиною національного законодавства. Принцип верховенства права передбачає, що особа повинна бути захищена від свавілля суб`єктів владних повноважень, тобто втручання суб`єктів владних повноважень має бути піддано ефективному судовому контролю. Ст. 13 Конвенції встановлює, що кожен, чиї права та свободи, визнані в Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження. Таким чином, можна припустити, що фактично п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України частково суперечить тій же частині другій цієї ж статті, оскільки не зовсім зрозумілим та визначеним є право сторони захисту оскаржувати нездійснення інших процесуальних дій на певній стадії процесу. Разом із цим, станом на сьогоднішній день вже існує практика як визнання особи такою, що не набула статусу підозрюваного/скасування повідомлення про підозру на стадії досудового розслідування, так і визнання особою без статусу підозрюваного під час підготовчого судового засідання. Статтею 277 КПК України чітко визначено, що повинно міститись в повідомленні про підозру. З іншого боку, в ст. 110 КПК України, зазначено, що процесуальним рішенням є всі рішення органів досудового розслідування, прокурора, які приймаються в формі постанови з наявністю чіткого переліку вимог. Порівнявши ст. ст. 110, 277 КПК України, бачимо відмінні вимоги, які ставляться законодавцем до процесуального рішення у формі постанови та до повідомлення про підозру у зв`язку із чим, повідомлення про підозру все ж таки є процесуальною дією, а не процесуальним рішенням. Згідно статті 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Кожен має право звертатися за захистом своїх прав до Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини. Кожен має право будь - якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань. Згідно статті 21 КПК України кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону. Якшо інше не передбачено цим Кодексом, здійснення кримінального провадження не може бути перешкодою для доступу особи до інших засобів правового захисту, якщо під час кримінального провадження порушуються її права, гарантовані Конституцією України та міжнародними договорами України. Підставою для скасування повідомлення про підозру або визнання такою, що не набула статусу підозрюваного є порушення процесу (порядку) здійснення повідомлення про підозру, відсутність обов`язкових елементів повідомлення про підозру. Так, відповідно до ст. 277 КПК України, повідомлення має містити:1)прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення;2) анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру;3)найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення;4)зміст підозри;5)правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність;6)стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру;7)права підозрюваного;8)підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення. Статтею 278 КПК України визначено порядок здійснення повідомлення про підозру та обов`язок роз`яснення прав підозрюваного, а саме: письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень; письмове повідомлення про підозру затриманій особі вручається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання. Старший слідчий - криміналіст відділу розслідування злочинів скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого управління Головного управління Національної поліції в Черкаській області підполковник поліції ОСОБА_5 за матеріалами досудового розслідування внесеного до ЄРДР за №0000058 від 19.02.2018 року встановила, що наявні достатні докази для підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених п.6,12 ч.2 ст.115, Ч.4 СТ.187 КК України. Тому 25.09.2018 року ОСОБА_4 невідомо ким було повідомлено про підозру в умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині ( вбивстві), вчиненому з корисливих мотивів за попередньою змовою групою осіб та в нападі з метою заволодіння чужим майном, поєднаному з насильством, небезпечним для життя та здоров`я особи, яка зазнала нападу ( розбій), поєднаному з проникненням до житла, із заподіянням тяжких тілесних ушкоджень, тобто у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених п.6, 12 ч.2 ст.115 та ч. 4 ст. 187 КК України. Стаття 91 КПК України вказує обставини, які підлягають доказуванню, зокрема, підлягає обов`язковому доказуванню у кримінальному провадженні подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення) та винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення. Ч. 1 статті 92 КПК України вказує, що обов`язок доказування обставин, передбачених статтею 91 цього Кодексу, за винятком випадків, передбачених частиною другою цієї статті, покладається на слідчого,прокурора. Підозра щодо ОСОБА_4 надумана стороною обвинувачення і ґрунтується на єдиному доказі - висновку монекулярно - генетичної експертизи, № 19/10-2/273-СЕ/18 від 30.07.2018 року. Вважає, що вказана експертиза сфальсифікована слідчим на підставі наступного: зразок крові підозрюваного ОСОБА_4 стороною обвинувачення був отриманий 03.05.2018 року,що підтверджується випискою з лікарні; вказаний зразок крові ОСОБА_4 добровільно надав поліцейським; про те, що на речовому доказі - на уланці дерев`яної палиці, яка вилучена на місці події, мається сліди крові іншої особи, стороні обвинувачення стало відомо лише 28 травня 2018 року з висновку судово-медичної експертизи № 05-1-08/131.Виникає ряд питань:навіщо сторона обвинувачення ініціювала та відібрала кров в підозрюваного ОСОБА_4 ( постанова винесена 18 квітня 2018 року), якщо про наявність крові на місці події сторонньої особи їм стало відомо лише 28.05.2018 року? чому, при наявності близько 10 об`єктів зі слідами крові, які були вилучені на місці події, на експертизу слідчим було направлено 17.05.2018 року лише один об`єкт? чому вказаний об`єкт надійшов на судово-медичну експертизу по постанові від 20.02.2018 року?звідки сторона обвинувачення має дані про те, що на місці події нападник поранився ( в протоколі допиту єдиного свідка ( потерпілої), вказана інформація не зазначена?

Вищевказані питання, на які відсутні відповіді, вказують на те, що сторона обвинувачення, отримавши зразки крові підозрюваного, нанесли її на речовий доказ і лише після нього провела експертизу.
Згідно статті 7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться: 1) верховенство права; 2) законність; 3) рівність перед законом і судом; 4) повага до людської гідності; 5) забезпечення права на свободу та особисту недоторканність; 6) недоторканність житла чи іншого володіння особи; 7) таємниця спілкування; 8) невтручання у приватне життя; 9) недоторканність права власності; 10) презумпція невинуватості та забезпечення доведеності вини; 11) свобода від самовикриття та право не свідчити проти близьких родичів та членів сім`ї; 12) заборона двічі притягувати до кримінальної відповідальності за одне і те саме правопорушення; 13) забезпечення права на захист; 14) доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень; 15) змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості; 16) безпосередність дослідження показань, речей і документів; 17) забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності; 18) публічність; 19) диспозитивність; 20) гласність і відкритість судового провадження та його повне фіксування технічними засобами; 21) розумність строків; 22) мова, якою здійснюється кримінальне провадження. 2. Зміст та форма кримінального провадження за відсутності підозрюваного або обвинуваченого повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, зазначеним у частині першій цієї статті, з урахуванням особливостей, встановлених законом. Сторона обвинувачення зобов`язана використати всі передбачені законом можливості для дотримання прав підозрюваного чи обвинуваченого (зокрема, прав на захист, на доступ до правосуддя, таємницю спілкування, невтручання у приватне життя) у разі здійснення кримінального провадження за відсутності підозрюваного або обвинуваченого . Згідно статті 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. Згідно статті 11 КПК України під час кримінального провадження повинна бути забезпечена повага до людської гідності, прав і свобод кожної особи. Забороняється під час кримінального провадження піддавати особу катуванню, жорстокому, нелюдському або такому, що принижує її гідність, поводженню чи покаранню, вдаватися до погроз застосування такого поводження, утримувати особу у принизливих умовах, примушувати до дій, що принижують її гідність. Кожен має право захищати усіма засобами, що не заборонені законом, свою людську гідність, права, свободи та інтереси, порушені під час здійснення кримінального провадження.

Просить суд зобов`язати старшого слідчого - криміналіста відділу розслідування злочинів скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого управління Головного управління національної поліції в Черкаській області ОСОБА_5 або процесуального прокурора у провадженні якого перебуває кримінальне провадження за матеріалами досудового розслідування внесеного до ЄРДР за №0000058 від 19.02.2018 вчинити дії щодо виключення з ЄРДР відомостей по кримінальному провадженню про оголошення підозри ОСОБА_4 в умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині ( вбивстві), вчиненому з корисливих мотивів за попередньою змовою групою осіб та в нападі з метою заволодіння чужим майном, поєднаному з насильством, небезпечним для життя та здоров`я особи, яка зазнала нападу ( розбій), поєднаному з проникненням до житла, із заподіянням тяжких тілесних ушкоджень, тобто у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених п.6, 12 ч.2 ст.115 та ч. 4 ст. 187 КК України.

В судовому засіданні захисник ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 скаргу підтримала та просила її задовольнити.

Прокурор в судове засідання не з`явився ,хоч і був належним чином повідомлений про час,місце ,дату розгляду скарги причину неявки не повідомив. Відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Заслухавши захисника ОСОБА_3 , вивчивши матеріали справи , слідчий суддя приходить до наступного.

Положення ст. 303 КПК України визначають перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені, зокрема,

1) бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна;

2) рішення слідчого, прокурора про зупинення досудового розслідування - потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження;

3) рішення слідчого про закриття кримінального провадження - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником;

4) рішення прокурора про закриття кримінального провадження та/або провадження щодо юридичної особи - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження;

5) рішення прокурора, слідчого про відмову у визнанні потерпілим - особою, якій відмовлено у визнанні потерпілою;

6) рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора при застосуванні заходів безпеки - особами, до яких можуть бути застосовані заходи безпеки, передбачені законом;

7) рішення слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій - особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником;

8) рішення слідчого, прокурора про зміну порядку досудового розслідування та продовження його згідно з правилами, передбаченими главою 39 цього Кодексу, - підозрюваним, його захисником чи законним представником, потерпілим, його представником чи законним представником.

Захисник ОСОБА_3 звернулася до суду із оскарженням щодо вчинення дії щодо виключення з ЄРДР відомостей по кримінальному провадженню про оголошення підозри ОСОБА_4 в умисному протиправному заподіянні смерті іншій особі(вбивстві) вчиненому з корисних мотивів за попередньою змовою групою осіб та в нападі з метою заволодіння чужим майном,поєднаному з насильством, небезпечним для життя та здоров`я особи, яка зазнала нападу(розбій), поєднаному з проникненням до житла, із заподіянням тяжких тілесних ушкоджень, тобто у вчиненні кримінальних правопорушень,передбачених п.6,12ч.2, ст.115 та ч.4ст.187 КК України .

Відповідно до ч. 1 ст. 223 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні.

Повідомлення про підозру не є слідчою дією в розумінні ст. 223 КПК України. Випадки повідомлення про підозру передбачені ст. 276 КПК України.

В судовому засіданні встановлено ,що підозра ОСОБА_4 вручена та обрано запобіжний захід відносно нього тримання під вартою строком на 60 діб,до 25.11.2018 року включно,без права внесення застави.

Оскарження захисником ОСОБА_6 про зобов`язання старшого слідчого-криміналіста відділу розслідування злочинів скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого управління Головного управління національної поліції в Черкаській області ОСОБА_5 за матеріалами досудового розслідування внесеного до ЄРДР за №0000058 від 19.02.2018 року вчинити дії щодо виключення з ЄРДР відомостей по кримінальному провадженню про оголошення підозри ОСОБА_4 в умисному протиправному заподіянні смерті іншій особі(вбивстві) вчиненому з корисних мотивів за попередньою змовою групою осіб та в нападі з метою заволодіння чужим майном,поєднаному з насильством, небезпечним для життя та здоров`я особи, яка зазнала нападу(розбій), поєднаному з проникненням до житла, із заподіянням тяжких тілесних ушкоджень, тобто у вчиненні кримінальних правопорушень,передбачених п.6,12ч.2, ст.115 та ч.4ст.187 КК України , відповідно до ч. 2 ст. 303 КПК України не підлягає розгляду під час досудового розслідування і можуть бути предметом розгляду під час підготовчого провадження у суді згідно з правилами статей 314-316 цього Кодексу.

На підставі викладеного ,слідчий суддя вважає ,що в задоволенні скаргиОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на дії слідчого необхідно відмовити.

Керуючись ст. ст. 3, 303, 304, 308, 309, 369-372 КПК України, -

У х в а л и в :
В задоволенні скаргиОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 про зобов`язання старшого слідчого-криміналіста відділу розслідування злочинів скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого управління Головного управління національної поліції в Черкаській області ОСОБА_5 за матеріалами досудового розслідування внесеного до ЄРДР за №0000058 від 19.02.2018 року вчинити дії щодо виключення з ЄРДР відомостей по кримінальному провадженню про оголошення підозри ОСОБА_4 в умисному протиправному заподіянні смерті іншій особі(вбивстві) вчиненому з корисних мотивів за попередньою змовою групою осіб та в нападі з метою заволодіння чужим майном,поєднаному з насильством, небезпечним для життя та здоров`я особи, яка зазнала нападу(розбій), поєднаному з проникненням до житла, із заподіянням тяжких тілесних ушкоджень, тобто у вчиненні кримінальних правопорушень,передбачених п.6,12ч.2, ст.115 та ч.4ст.187 КК України - в і д м о в и т и .

Ухвала оскарженню не підлягає.
Повний текст ухвали виготовлено та проголошено 29.10.2018 року в 08год.45хв.

Слідчий суддя: ОСОБА_1