Провадження № 1-кс/638/1793/18
У Х В А Л А
іменем України
14 травня 2018 року Дзержинський районний суд міста Харкова у складі головуючого слідчого судді ОСОБА_1 при секретарі ОСОБА_2 , розглянув клопотання сторони кримінального провадження, старшого слідчого відділу поліції ГУНП в Харківській області за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003150 від 29.06.2016 року, за ознаками кримінального правопорушення-злочину, передбаченого ч. 3 ст. 190, ч.3 ст. 229 КК України про арешт майна ,-

В С Т А Н О В И В :

11 травня 2018 року до суду звернувся слідчий з клопотанням про арешт майна

В обґрунтування свого клопотання він посилається на те, що слідчим управлінням ГУ Національної поліції в Харківській області розслідується вказане кримінальне провадження. Як зазначає слідчий. Встановлено, що група осіб за попередньою змовою вводять в оману покупців, продаючи їм підроблену продукцію під виглядом насіння високоврожайних гібридів соняшника та кукурудзи закордонної та вітчизняної селекції, спричиняючи при цьому збитки замовникам зазначеної продукції.

24 квітня 2018 року з дозволу директора ТОВ « Астра Т Агро» ОСОБА_3 проведений огляд приміщень за адресою м. Миколаїв вул. Тоїцька 240-а та вилучена продукція у ТОВ « Астра Т Агро», яка поставлена ТОВ « Агро Н.І.К.А.» відповідно до договору поставки № 16/09/2016-1.

Відповідно до вимог ст.ст. 214, 223 КПК України, після внесення повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий або прокурор розпочинають досудове розслідування, виконують слідчі (розшукові) дії, спрямовані на отримання (збирання) доказів.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно ст. 167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення. Згідно п. 3 вказаної статті, тимчасово також може бути майно, яке є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом;

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення речових доказів. У цьому випадку, за ч. 3 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.
Крім того, відповідно до вимог ст. 170 КПК України арешт майна передбачає тимчасове, до скасування у встановленому Кримінально-процесуальному кодексу України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної

Тому, звернення з відповідним клопотанням важливо для забезпечення доказової бази у кримінальному провадженні, про що йдеться в ст. 170 КПК України.

В судове засіданні ні прокурор ні слідчий не з`явились.

Слідчий суддя, дослідивши надані матеріали кримінального провадження та дослідивши надані докази, вважає клопотання таким, що підлягає поверненню.

Так до суду надійшло вказане клопотання. До вказаного клопотання не надано жодного доказу взагалі на якій підставі відбувся так званий огляд та в результаті якого вилучене майно. Додані до клопотання копії висновків експертів не стосуються вказаного майна. Додані документи не встановлюють статус вказаного майна у вказаному кримінальному провадженні. До клопотання додано зберігальна розписка пана ОСОБА_4 , який прийняв вказане майно на відповідальне зберігання в м. Києві, п роте і в цій розписці не встановлено правовий статус вказаного майна. Який стосунок до вилученого майна в квітні 2018 року має долучений до клопотання висновок експерта від квітня 2017 року. Тобто слідчий заповнив долучені до клопотання матеріали, навіть не розуміючи їх необхідність при розгляді вказаного клопотання. Деякі документи нечитаємі. При таких обставинах суд встановлює, що клопотання про арешт майна подане без додержання вимог статті 171 КПК України, а тому його необхідно повернути для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 159, 163, 164, 165, 166, 372 КПК України, слідчий суддя,

постановив:

Клопотання сторони кримінального провадження, старшого слідчого відділу поліції ГУНП в Харківській області за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003150 від 29.06.2016 року, за ознаками кримінального правопорушення-злочину, передбаченого ч. 3 ст. 190, ч.3 ст. 229 КК України про арешт майна повернути для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1