ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/7533/17
провадження № 1-кс/753/2516/18
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"22" травня 2018 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

потерпілого ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву про відвід судді Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_4 у кримінальному провадженні, внесеному в ЄРДР за № № 0002133, 0007809, 0006661, за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 125, ч. 2 ст. 197-1, ч. 4 ст. 358, ч. 4 ст. 358 КК України,

ВСТАНОВИВ:
14 травня 2018 року обвинуваченим ОСОБА_6 заявлений відвід судді ОСОБА_4 , який є головуючим у кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № № 0002133, 0007809, 0006661.

Підставами для відводу зазначено те, що, на думку обвинуваченого, суддею ОСОБА_4 при розгляді кримінального провадження допущено низку порушень вимог кримінального процесуального закону, а саме: безпідставно застосовано привід до обвинуваченого, не вирішено питання про зупинення провадження до видужання обвинуваченого та не прийнято рішення щодо здійснення дистанційного судового провадження.

Наведені обставини, на думку ОСОБА_7 , викликають сумнів у неупередженості судді ОСОБА_4 .

В судовому засіданні потерпілий ОСОБА_3 заперечував проти задоволення заяви про відвід судді ОСОБА_4 , вважаючи, що подана заява спрямована виключно на затягування обвинуваченим судового розгляду справи.

Інші учасники судового провадження в судове засідання не з`явились, проте їх неявка не перешкоджає розгляду заяви про відвід.

Вислухавши думку потерпілого, дослідивши матеріали заяви та матеріали кримінального провадження, суд приходить до наступного висновку.

Так, як вбачається з ухвали Дарницького районного сду м. Києва від 10.04.2018 р. в судовому засіданні захисник ОСОБА_7 участі не приймав. За таких обставин твердження щодо неврахування судом даних про поважність причин неявки є безпідставним. При цьому згідно даних судової повістки про виклик до суду обвинуваченого було саме викликано в судове засідання, призначене на 14.05.2018 р. без застосування приводу.

Також, положеннями ст. 335 КПК України передбачена така підстава для зупинення судового провадження, як захворювання обвинуваченого на психічну чи іншу тяжку тривалу хворобу, яка виключає його участь у судовому провадженні.Разом з тим даних, які б свідчили про наявність такого захворювання, а також клопотань щодо зупинення провадження по справі, до суду подано не було.

Крім того, будь-яких об`єктивних відомостей, які би свідчили про необхідність проведення дистанційного судового провадження, в справі немає.

Таким чином посилання в заяві на порушення вимог ст. ст. 140, 335, 336 КПК України є безпідставними.
Щодо неупередженості судді необхідно зазначити наступне.

Практика Європейського Суду з прав людини свідчить, що право на безсторонній суд включає як об`єктивні, так і суб`єктивні елементи (рішення у справах «П`єрсак проти Белгії від 1.10.1982 р.; «Де Куббер проти Бельгії» від 26.10.1984 р.). Об`єктивний критерій безсторонності полягає в тому, щоб встановити, чи існували при розгляді справи факти, які ставлять під сумнів незалежність судді. Таких у заяві про відвід адвокатом наведено не було.

Суб`єктивний критерій безсторонності полягає у відсутності упередженості або тенденційності в поведінці судді при розгляді конкретної справи. За загальним правилом існує презумпція особистої безсторонності доти, доки не доведено інше. Суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Якщо з`являються сумніви щодо цього, то для відводу судді в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України). Зазначену позицію Європейського суду підтримав і Верховний Суд України у справі №5-15п12 (ухвала від 1.03.2012 р.).

Не погодження з процесуальними рішеннями, ухваленими судом, само по собі не може бути підставою для відводу судді.

Крім того, відповідно до ст. 392 КПК України заперечення проти ухвал, які не підлягають окремому оскарженню, можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене частиною першою вказаної статті.
У заяві про відвід не наведено жодних фактів, які би доводили, що суддя ОСОБА_4 особисто зацікавлений у ході справи, не зазначено будь-яких його прихильностей чи уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. Не встановлено таких обставин і судом при розгляді заяви.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 75-81 КПК України, суд

УХВАЛИВ:
У задоволенні заяви ОСОБА_5 про відвід судді Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_4 у кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № № 0002133, 0007809, 0006661 за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 125, ч. 2 ст. 197-1, ч. 4 ст. 358, ч. 4 ст. 358 КК України відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя