АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 липня 2018 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Апеляційного суду Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді-доповідача ОСОБА_1

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю:

секретаря ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

підозрюваного ОСОБА_6 ,

його адвоката ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу захисника ОСОБА_7 , який діє в інтересах ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 27 червня 2018 року, про задоволення клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно, -

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженеця смт. Васильківка, Васильківського району Дніпропетровської області, з вищою освітою, одруженого, працюючого на посаді поліцейського роти №1 батальйону 31 Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області ДПП НП України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого.

ВСТАНОВИЛА:

До Апеляційного суду Дніпропетровської області надійшла апеляційна скарга захисника ОСОБА_7 , який діє в інтересах ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 27 червня 2018 року, про задоволення клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_6 ..

Оскаржуваною ухвалою слідчого судді задоволенно клопотання прокурорао про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_6 та обрано вказаний захід до 23 серпня 2018року.

Слідчий суддя прийшов до висновку, що є наявність ризиків у вигляді можливого переховування від органів досудового розслідування та суду, оскільки він вчинив тяжкі корисливі злочини, покарання за яке передбачено у вигляді позбавлення волі на значний термін; висока вірогідність позапроцесуального впливу підозрюваного на свідків у цьому кримінальному провадженні з метою уникнення від кримінальної відповідальності; можливість знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які ще не вилучені слідством, оскільки досудове слідство тільки розпочато і ще не всі можливі докази вилучено під час здійснення досудового слідства. Інші ризики свого підтвердження в ході розгляду справи не знайшли.

З цих підстав вважає, що для запобігання доведеним у суді ризикам, слід обрати підозрюваному саме такий запобіжний захід, про який прохає прокурор, враховуючи також підвищений соціальний інтерес суспільства до діяльності новообраного складу Національної поліції. Спираючись на норми ст. 178 КПК України, якими встановлено ті обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу, прихожу до висновку про можливість обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Через те, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжких злочинів, розмір застави за який передбачено від 20 до 80 розмірів прожиткового мінімумів для працездатних осіб та з огляду на недоведеність прокурором того факту, що майновий стан підозрюваного є таким, що внесення застави, як альтернативи триманню під вартою у сумі, більшій, ніж 80 розмірів прожиткового мінімумів для працездатних осіб, є необтяжливим для нього, а відтак не буде мати своєї дії, як той фактор, що унеможливлює реалізацію ним доведених у судовому засіданні ризиків, тому районним судом визначено заставу у вісімдесят прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто у сумі 136000 гривень.

В апеляційній скарзі:

- адвокат ОСОБА_7 просить скасувати ухвалу слідчого судді, і постановити нову ухвалу, якою відмовити в задоволенні подання прокурора про обрання запобіжного заходу ОСОБА_6 ..
Обґрунтовуючи вимоги апеляційної скарги, посилається на те, що на його думку, незаконність даної ухвали слідчого судді полягає в тому, що без наявності вказаних ризиків впливу на слідство підозрюваного ОСОБА_6 , йому взагалі обрана запобіжна міра, хоча вважає, що для таких дій взагалі не було законних підстав. На його думку, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя не встановив, чи доводять надані сторонами кримінального провадження, зокрема, прокурором, докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні правопорушень, чи наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього кодексу, та на які вказує прокурор.

Вважає, що однією з підстав для скасування судового рішення є істотне порушення вимог кримінального процесуального закону при обранні щодо підозрюваного запобіжного заходу, та невідповідність висновків суду, викладених у судовому рішенні, фактичним обставинам кримінального провадження.

Заслухавши суддю-доповідача, думку прокурора який прохав апеляційну скаргу адвоката залишити без задоволення, а ухвалу без змін, думку підозрюваного та його адвоката, які прохали задовольнити апеляційну скаргу адвоката, перевіривши надані матеріали та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступних висновків.
Відповідно до ч. 1, п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Частиною другою статті 177 КПК України передбачено, що підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

За змістом ч. 1 ст. 196 КПК України в ухвалі про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зазначає відомості про: обставини, які свідчать про існування ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу; обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу; посилання на докази, які обґрунтовують ці обставини.

Апеляційний суд вважає, що зазначені вище вимоги кримінального процесуального закону при розгляді клопотання прокурора слідчим суддею були дотримані належним чином, а доводи сторони захисту, викладені в апеляційній скарзі та в судовому засіданні, є безпідставними.

Так, задовольняючи клопотання прокурора слідчий суддя дійшов висновку про обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_6 інкримінованих йому злочинів, - є наявність ризиків у вигляді можливого переховування від органів досудового розслідування та суду, так як він вчинив тяжкі корисливі злочини, покарання за яке передбачено у вигляді позбавлення волі на значний термін; висока вірогідність позапроцесуального впливу підозрюваного на свідків у цьому кримінальному провадженні з метою уникнення від кримінальної відповідальності; можливість знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які ще не вилучені слідством, оскільки досудове слідство тільки розпочато і ще не всі можливі докази вилучено під час здійснення досудового слідства. Інші ризики, свого підтвердження в ході розгляду справи не знайшли.

Колегія суддів з таким висновком слідчого судді погоджується в повній мірі, з огляду на наступне.

З матеріалів судового провадження слідує, що 27 червня 2018 року прокурор військової прокуратури Дніпропетровського гарнізону Південного регіону України ОСОБА_8 звернувся до суду із клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 ..

Як видно з наявних матеріалів, 26 червня 2018 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 368, ч. З ст. 369 КК України, які виразилися в одержанні службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду з використанням наданого службового становища, поєднаного з вимаганням неправомірної вигоди, вчинене за попередньою змовою групою осіб та надання неправомірної вигоди за не вчинення службовою особою в інтересах того, хто пропонує, обіцяє чи надає таку вигоду та в інтересах третьої особи будь-якої дії з використанням наданої їй службового становища, вчинене за попередньою змовою групою осіб.

ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, усвідомлюючи невідворотність покарання у вигляді реального позбавлення волі, він зможе переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які ще не вилучені слідством; незаконно впливати на свідків та інших учасників кримінального провадження, вчинити інше кримінальне правопорушення, прохає обрати йому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Вказані ризики колегія суддів вважає обґрунтованими. Розглядаючи питання обґрунтованості підозри як підставу для застосування запобіжного заходу, колегія суддів зважає на законодавчє визначення поняття «обґрунтованість підозри» та усталену практику Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості підозри» та критеріїв її визначення. Зокрема, як зазначено у рішенні ЄСПЛ «Нечипорук, Йонкало проти України» від 21.04.2011 р., наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.

З огляду на вищевикладене, доводи сторони захисту щодо відсутності обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 вказаних злочинів є необґрунтованими та спростовуються наданими матеріалами.

Апеляційний суд зауважує, що відповідно до ст. 178 КПК України, районний суд обґрунтовано, врахував вагомість доказів, які є достатніми для підозри ОСОБА_6 , про його причетність до вчинення вказаних злочинів, тяжкість покарання, що загрожує, його вік, міцність соціальних зв`язків, наявність постійного місця проживання та реєстрації, відсутність судимостей, позитивну характеристику з місця проживання.
Як видно з тексту ухвали за своїм змістом вона є обґрунтованою, вмотивованою та законною.

Отже, апеляційна скарга адвоката , - задоволенню не підлягає.
Керуючись ст. ст. 183, 194, 404, 405, 407, 419, 422 КПК України, колегія суддів,

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_7 , який діє в інтересах ОСОБА_6 , залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 27 червня 2018 року, про задоволення клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_6 залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді: