Провадження № 1-кс/760/1575/18
Справа №760/1892/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 січня 2018 року слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого слідчого відділу Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 9 ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0000625 від 20 січня 2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 186 КК України,-

В С Т А Н О В И В:
Слідчий слідчого відділу Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 9 ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Обґрунтовував своє клопотання тим, що 20.01.2018 року, близько 04 год. 40 хв., ОСОБА_5 та ОСОБА_7 бажаючи незаконно збагатитися за рахунок чужого майна по раптово виниклому злочинному умислу направленому на відкрите викрадення чужого майна, перебуваю чого поруч Приміського вокзал ст.Київ-Пасажирський що за адресою: м. Київ, пл. Вокзальна,1, помітили раніше не знайомого потерпілого ОСОБА_8 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на відкрите заволодіння чужим майном, шляхом нападу із застосуванням насильства, що не є небезпечним для життя і здоров`я потерпілого., ОСОБА_5 та ОСОБА_7 20.01.2018 року, приблизно о 04 годині 40 хвилин, діючи спільно та узгоджено, згідно відповідно відведених ролей, підійшли до ОСОБА_9 та попросили в нього мобільний телефон, щоб зателефонувати близьким, однак останній відмовив їм. У подальшому, реалізуючи свої злочинні дії, ОСОБА_7 своєю правою рукою, зігнутою в лікті, притис грудну клітку ОСОБА_8 до стіни Приміського вокзалу ст. Київ-Пасажирський, тим самим не даючи змогу потерпілому чинити будь-який опір. У той час ОСОБА_5 коліном своєї правої ноги наніс удар потерпілому ОСОБА_10 у область обличчя, а своєю правою рукою наніс два удари по тулубу (по животі) потерпілого. Продовжуючи свої злочинні дії, ОСОБА_5 своєю правою рукою відкрито викрав з правої зовнішньої кишені куртки ОСОБА_8 мобільний телефон марки «Samsung Galaxy j3» чорного кольору, ІМУІ: НОМЕР_1 , у силіконовому чохлі темно-синього кольору, вартістю 2 968 гривень 10 копійок, в середині якого знаходився флеш накопичувач чорного кольору з написом «Kingston» 8 GB, вартістю 200 гривень та сім-картки мобільного оператора «lafecell», вартістю 50 гривень на рахунку якої знаходилося 2 гривні, та поклав до своєї правої зовнішньої кишені куртки. У цей час ОСОБА_7 своєю правою рукою наніс декілька ударів по тулубу (по животі) потерпілого ОСОБА_10 та перевів вміст кишеней куртки останнього, але нічого не знайшов.

Після чого, ОСОБА_7 та ОСОБА_5 , утримуючи при собі викрадене майно, зникли з місця вчинення ними кримінального правопорушення, та розпорядилися вказаним майном на власний розсуд.

Розмір завданої матеріальної шкоди потерпілому ОСОБА_8 становить 3 220 гривень 10 копійок.

Таким чином, ОСОБА_5 , вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ст. 186 ч. 2 КК України.

Обґрунтованість повідомленої ОСОБА_5 підтверджується зібраними, на досудовому розслідуванні, в кримінальному провадженні доказами, зокрема: протоколом прийняття заяви від потерпілого ОСОБА_8 ; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 ; протоколом пред`явлення осіб для впізнання від 20.01.2018; повідомленням про підозру ОСОБА_5 ; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 ; протоколами слідчих експериментів за участю підозрюваних; іншими матеріалами досудового розслідування.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, просив його задовольнити, мотивуючи тим, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбачених ч.2 ст. 186 КК України та відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризику, передбаченого у ч. 1 ст. 177 КПК України, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 покладається необхідність запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілих та свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення, тому просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою. Крім того,санкція статті за якою підозрюється ОСОБА_5 передбачає покарання до шести років позбавлення волі, що також є підставою вважати, що підозрюваний може уникати від відповідальності.

В судовому засіданні захисник та підозрюваний заперечували проти задоволення клопотання та просив обрати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою. Посилаючись на те, що підозрюваний ОСОБА_5 має постійне місце проживання в м. Києві, має на утриманні маму інваліда 2 групи.

Заслухавши сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання та кримінального провадження, вважаю що прокурором при розгляді клопотання було доведено обставини, передбачені ч. 1 ст. 194 КПК України, але не доведено недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним в клопотанні.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також наявність ризиків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного, його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

При цьому при розгляді клопотання про обрання або ж продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10.02.2011 року у справі «Харченко проти України»).

Відповідно до частини першої ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

В провадженні слідчого відділу Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві знаходиться кримінальне провадження № 0000625 від 20 січня 2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 186 ч. 2 КК України

20.01.2018 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.186 КК України.

ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України.

Згідно ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Згідно вимог ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладення на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків чи перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Стаття 176 КПК України визначає, що запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Разом з тим, суд погоджується з прокурором щодо наявності ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, на запобігання яких покликані запобіжні заходи, а саме: можливість переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду; знищити документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Проте суд не може погодитись із тим, що для даного випадку необхідним є застосування виняткового виду запобіжного заходу як тримання підозрюваного під вартою, оскільки більш м`який запобіжний захід, такий як домашній арешт з покладенням на підозрюваного відповідних обов`язків, цілком зможе запобігти встановленим ризикам.

Тому слідчий суддя, надавши оцінку поясненням учасників судового розгляду та матеріалам, що містяться разом з клопотанням, взявши до уваги обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу, а саме: наявність обґрунтованої підозри, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваною кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, стан здоров`я, його соціальні зв`язки, наявності постійного місця проживання, приходить до висновку, що клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задоволенню не підлягає, а для підозрюваного достатнім буде застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Відповідно до ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Враховуючи те, що прокурором доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, яке в свою чергу підтверджується доданими до клопотання матеріалами, з метою забезпечення дієвості даного кримінального провадження уявляється доцільним застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, з покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

На підставі викладеного та керуючись Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, ст. ст. 1, 5, 176, 177, 178, 179, 183, 193, 194, 196, 206, 372 КПК України,

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого слідчого відділу Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погодженого прокурором Київської місцевої прокуратури №9 м. Києва ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 задовільнити частково.

Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту строком до 20.03.2018 року включно, заборонивши ОСОБА_5 , залишати житло за адресою: АДРЕСА_1

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора або суду за кожною їхньою вимогою, залежно від стадії кримінального провадження;

- не відлучатися за межі АДРЕСА_1 без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- здати на зберігання до відповідного органу державної влади паспорт громадянина України для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

Роз`яснити ОСОБА_5 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Виконання ухвали доручити органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного за адресою АДРЕСА_1

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Київської місцевої прокуратури №9 м. Києва ОСОБА_3 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду міста Києва протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення, а підозрюваному в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1