Ухвала

Іменем України

Справа № 712/14091/15-к
Провадження №1-кс/712/4040/18

30липня 2018 року Соснівський районний суд м. Черкаси у складі:
Головуючого судді ОСОБА_1
при секретарі ОСОБА_2
за участю прокурора ОСОБА_3
представника потерпілої адвоката ОСОБА_4
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Черкаси заяву потерпілої ОСОБА_5 про відвід судді Соснівського районного суду м.Черкаси ОСОБА_6 у кримінальному провадженні за заявою ОСОБА_7 про перегляд за нововиявленими обставинами вироку Соснівського районного суду м.Черкаси від 19.01.2016 -,
В С Т А Н О В И В :

В провадження судді надійшла заява ОСОБА_5 про відвід судді Соснівського районного суду м.Черкаси ОСОБА_6 у кримінальному провадженні за заявою ОСОБА_7 про перегляд за нововиявленими обставинами вироку Соснівського районного суду м.Черкаси від 19.01.2016.
Представник потерпілої адвокат ОСОБА_4 в судовому засіданні підтримав заяву, просив задоволити, вмотивував тим, що суддя упереджено ставиться до нього та його довірительки, крім того: йому не вручено копії процесуальних документів; матір засудженого ОСОБА_7 перебуває в дружніх стосунках з суддею ОСОБА_6 ; суддя ОСОБА_6 приймала рішення 15.12.2014 стосовно скасування звільнення від відбування покарання відносно засудженого ОСОБА_7 ; 16.07.2018 провела судове засідання без нього та потерпілої хоча завідома знала що вони перебували в суді.
Прокурор підтримала заяву та просила задовольнити відвід з підстав, що суддя ОСОБА_6 приймала рішення 15.12.2014 стосовно скасування звільнення від відбування покарання відносно засудженого ОСОБА_7 .
Суд, вислухавши думку учасників провадження, вивчивши матеріали провадження щодо заявленого відводу, приходить до наступного.
Відповідно до ч.2 ст.76 КПК України, суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді першої інстанції, не має права брати участі у цьому ж провадженні в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а також у новому провадженні після скасування вироку або ухвали суду першої інстанції.
Згідно зі ст. 81 КПК України у разі заявлення відводу слідчому судді або судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу. У разі заявлення відводу одному, кільком або всім суддям, які здійснюють судове провадження колегіально, його розглядає цей же склад суду.
Незалежність судді є головною умовою забезпечення верховенства права, ефективного захисту прав і свобод людини та громадянина, юридичних осіб, інтересів суспільства й Держави.
Незалежність і недоторканість суддів гарантують ст.ст. 126, 129 Конституції України.
Реалізація гарантій незалежності здійснення правосуддя є необхідною передумовою належного виконання судом своїх конституційних функцій щодо забезпечення дії принципу верховенства права, захисту прав і свобод людини та громадянина (ст.ст. 3, 8, 55 Конституції України.
Законом України «Про судоустрій і статус суддів» визначені умови виконання професійних обов`язків суддів та правові засоби, за допомогою яких забезпечується реалізація конституційних гарантій незалежності суддів.
Відмова у здійсненні правосуддя не допускається, відповідно до ч. 2 ст. 30 КПК України.
Право кожного на справедливий розгляд справи незалежним і безстороннім судом закріплено у ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі "Мироненко і Мартенко проти України" (рішення від 10 грудня 2009 року), наявність безсторонності має визначатися, для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі.
Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (див., зокрема, рішення у справах "Фей проти Австрії" (Fey v. Austria), рішення від 24 лютого 1993 року, серія А, № 255, с. 12, п. 27, 28 і 30, та "Веттштайн проти Швейцарії" (Wettstein v. Switzerland, заява № 33958/96, п. 42, ЄСПЛ 2000-XII). У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (див. рішення у справі "Пуллар проти Сполученого Королівства" Pullar v. the United Kingdom), рішення від 10 червня 1996 року, Reports 1996-III, с. 794, п. 38). Особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного.
П. 66 Коментарію до Бангалорських принципів поведінки суддів визначає, що бувають ситуації, коли з метою захисту прав сторін і збереження суспільної довіри до чесності непідкупності судових органів необхідно позбавити суддю права брати участь в розгляді якої-небудь справи та виносити по ній рішення.
П. 2.5 Бангалорських принципів передбачає необхідність усунення судді від участі від розгляду справи у випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Бангалорські принципи представляють собою документ, який має велику потенційну цінність не тільки для судових органів всіх країн, а й для широкої громадськості і тих, хто прагне до забезпечення надійної основи для бездоганної чесності судових органів в усьому світі. Зазначені принципи були прийняті в цілях забезпечення компетентності, незалежності та неупередженості судових органів, що є необхідним для виконання судами своєї ролі з підтримки конституціоналізму та правопорядку.
Принципами зазначеного документу є:
1) Незалежність.
Незалежність судових органів є передумовою забезпечення правопорядку та основною гарантією справедливого вирішення справи в суді. Отже, суддя має відстоювати та втілювати в життя принцип незалежності судових органів в його індивідуальному та колективному аспектах.
2) Об`єктивність.
Об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття.
3) Чесність та непідкупність.
Чесність та непідкупність є необхідними умовами для належного виконання суддею своїх обов`язків.
4) Дотримання етичних норм Дотримання етичних норм, демонстрація дотримання етичних норм є невід`ємною частиною діяльності суддів.
5) Рівність.
Забезпечення рівного ставлення до всіх сторін судового засідання має першочергове значення для належного виконання суддею своїх обов`язків.
6) Компетентність та старанність.
Компетентність та старанність є необхідними умовами для виконання суддею своїх обов`язків.
Вищенаведені принципи мають на меті встановлення стандартів етичної поведінки суддів. Вони адресовані суддям для використання як інструкції, а також судовим органам для використання як базових принципів регламентації поведінки суддів. Крім того, вони покликані сприяти кращому розумінню та підтримці здійснення правосуддя з боку представників виконавчої та законодавчої влади, адвокатів та суспільства в цілому. Ці принципи передбачають, що судді у своїй поведінці підзвітні відповідним органам, що створені для підтримки суддівських стандартів, які діють об`єктивно та незалежно і мають на меті збільшення, а не зменшення значущості існуючих правових норм та правил поведінки, якими зв`язані судді.
Конкретних даних щодо особистої зацікавленості судді при розгляді даного кримінального провадження, або про наявність інших підстав передбачених ст.75 КПК України, заявником та його представником надано не було, проте враховуючи положення ст. 6 практики Європейського суду з прав людини, неодноразово заявлені клопотання потерпілої, представника потерпілого про відвід, суд вважає за можливе задовольнити заяву про відвід.

Керуючись ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст. ст. 35, 75, 76, 80-82 КПК України, суд-

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_5 про відвід судді Соснівського районного суду м.Черкаси ОСОБА_6 у кримінальному провадженні за заявою ОСОБА_7 про перегляд за нововиявленими обставинами вироку Соснівського районного суду м.Черкаси від 19.01.2016 задоволити.

Матеріали кримінального провадження передати до канцелярії суду для подальшого розподілу відповідно до ч. 3 ст. 35 КПК України.

Ухвала остаточна та оскарженню не підлягає.

Головуючий: