ЄУН 389/4787/14-к
Провадження 1-кс/389/303/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 червня 2018 року Суддя Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , розглянувши заяву потерпілого ОСОБА_4 про відвід судді ОСОБА_5 у кримінальному провадження стосовно ОСОБА_6 по обвинуваченню у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.296, ч.2 ст.121 КК України, ОСОБА_7 по обвинуваченню у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.296, ч.2 ст.121 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Потерпілим ОСОБА_4 заявлено відвід головуючому судді ОСОБА_5 у кримінальному провадженню стосовно ОСОБА_8 по обвинуваченню у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.296, ч.2 ст.121 КК України, ОСОБА_7 по обвинуваченню у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.296, ч.2 ст.121 КК України.

Відвід потерпілий, мотивував тим, що 02.04.2015 року під час розгляду кримінального провадження, суддею ОСОБА_5 (на той час Шевцова ) на клопотання захисту безпідставно, без зміни порядку дослідження доказів, призначено додаткову судово-медичну експертизу у справі ОСОБА_6 . Крім того, 07.06.2018 року суддею ОСОБА_5 винесено ухвалу про продовження ОСОБА_7 дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, який обчислювати з 13 год. 00 хв. 07 червня 2018 року по 13 год. 00 хв. 05 серпня 2018 року та визначено суму застави у розмірі 40 (сорока) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 70 480 (сімдесят тисяч чотириста вісімдесят) грн. 00 коп., які необхідно внести на депозитний рахунок ТУ ДСА України в Кіровоградській області. При цьому суддею проігноровано ухвалу слідчого судді Знам`янського міськрайонного суду від 19 лютого 2018 року, якою ОСОБА_7 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою і якою заставу не визначено. Вважає, що в ухвалі від 07.06.2018, жодним чином не вмотивовано також розмір застави. Зазначені обставини викликають сумнів у неупередженості головуючого судді.

Статтею 75 КПК України визначені обставини, що виключають участь судді в кримінальному провадженні. Суддя не може брати участь у кримінальному провадженні, зокрема,якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; за наявності обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

У Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини і громадянина (ратифікована Верховною Радою України 17 липня 1997 р.) передбачено, що кожна людина має право на справедливий і відкритий розгляд справи незалежним і безстороннім судом упродовж розумного строку, встановленого законом (п. 1 ст. 6).

Статтею 2 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» встановлено, що рішення Європейського суду з прав людини (надалі - також «ЄСПЛ») є обов`язковими для виконання Україною. У статті 16 вказаного Закону прямо закріплюється, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод (надалі також - «Конвенція») та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до практики ЄСПЛ при розгляді справи має забезпечуватися суб`єктивний критерій неупередженості (безсторонності) суду. У сторони мають бути відсутні будь - які побоювання у безсторонності суду. Кожна із сторін вправі сподіватися на об`єктивне рішення у справі.

Так, ЄСПЛ розрізняє чи в конкретній справі суддя забезпечує достатню гарантію, щоб виключити підозру в його упередженості (рішення у справах Piersac vs Belgium, Grieves vs UK).

Європейський суд з прав людини визнає, що підставою відводу судді може бути як реальне існування обставин, які свідчать про упередженість суду, так і суб`єктивне переконання сторони у їх наявності, наслідком чого може бути відвід складу суду від розгляду справи.

У справі "Фей проти Австрії" ЄСПЛ вказав, що об`єктивна неупередженість суду полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості. Мова йде про ту довіру, яку суди у демократичному суспільстві повинні апріорно викликати в учасників цивільного процесу.

При цьому, у справі Morris v. the United Kingdom Європейський суд з прав людини пояснив: Щодо питання безсторонності існує два аспекти цих вимог. По-перше, суд має бути суб`єктивно вільним від особистої упередженості чи необ`єктивності. По-друге, він має також бути безстороннім з об`єктивного погляду, для чого він має надати істотні гарантії, аби виключити будь-які обґрунтовані сумніви стосовно цього. Аналогічне рішення викладено у справі Findlay v. the United Kingdom.

Враховуючи те, потерпіла сторона висловлює недовіру судді, і суд погоджується із тим, що та обставина, що потерпілий по кримінальному провадженні висловлює недовіру до головуючого у справі судді ОСОБА_5 , може бути сприйнята учасниками процесу на рахунок сумнівів в неупередженості судді, тому з метою запобігання виникненню при розгляді справи щонайменшої невпевненності в об`єктивності судді, з метою уникнення можливих суджень учасників судового процесу щодо безсторонності судді, недопущення в подальшому невірного сприйняття сторонами рішення суду, а також для забезпечення ефективності розгляду даної справи, даний суд вважає, що заява підлягає задоволенню внаслідок існування обставин, що виключають участь судді в кримінальному провадженні

На підставі викладеного і керуючись ст.ст.75, 81, 371, 372 КПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Задовольнити заяву потерпілого ОСОБА_4 про відвід судді ОСОБА_5 по кримінальному провадженню №1-кп/389/279/14, ЄУН 389/4787/14-к стосовно ОСОБА_6 по обвинуваченню у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.296, ч.2 ст.121 КК України, ОСОБА_7 по обвинуваченню у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.296, ч.2 ст.121 КК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя

Знам`янського міськрайонного суду

Кіровоградської області ОСОБА_1