Справа № 631/1111/18
Провадження № 1-кс/631/252/18
УХВАЛА
02 жовтня 2018 року селище міського типу Нова Водолага
Слідчий суддя Нововодолазького районного суду Харківської області ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
з боку сторони обвинувачення:
прокурора ОСОБА_3 ,
з боки сторони захисту:
підозрюваної - ОСОБА_5 ,
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженці смт Нова Водолага, Харківської області, громадянці України, маючу середню-спеціальну освіту, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимій,-
01 жовтня 2018 року до Нововодолазького районного суду Харківської області надійшло клопотання слідчого СВ Нововодолазького відділення поліції Первомайського відділу поліції ГУ НП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_4 , погодженого з начальником Нововодоазького відділу Первомайської місцевої прокуратури Харківскої області ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Клопотання обґрунтоване тим, що 29.09.2018 року приблизно о 15 годині, більш точного часу досудовим розслідуванням не встановлено, у ОСОБА_5 , яка розпивала спиртні напої на подвір`ї домоволодіння, за місцем свого мешкання, за адресою: АДРЕСА_1 , на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин виник умисел спрямований на протиправне заподіяння смерті ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Того ж дня, близько 15 години, більш точного часу досудовим розслідуванням не встановлено, ОСОБА_5 реалізуючи свій злочинний намір спрямований на протиправне заподіяння смерті ОСОБА_8 , перебуваючи на території свого домоволодіння біля альтанки, яка розташована за житловим будинком, взяла у руки ніж, умисно, з мотивів виниклої особистої неприязні, перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій та передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки у вигляді настання смерті потерпілого, з метою протиправного позбавлення ОСОБА_8 життя, правою рукою нанесла йому два удари ножем у область нижньої частини черевної порожнини. ОСОБА_5 вчинила усі дії, які вважала необхідними для завершення злочину, а саме смерті потерпілого, однак злочин не був завершений з причин, які не залежали від її волі.
Згідно довідки виданої Комунальним закладом охорони здоров`я «Нововодолазька центральна районна лікарня», у потерпілого ОСОБА_8 мають місце проникаючі колото-різані рани передньої черевної стінки с пошкодженням сигмовидної кишки і артерії епігастрія.
29.09.2018 року о 18:00 годині, в порядку ст. 208 КПК України, було затримано ОСОБА_5 , як особу, підозрювану у вчиненні злочину, та доставлено до ізолятору тимчасового утримання.
Так, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 15, ч.1 ст.115 КК України, а саме у закінченому замаху на умисне вбивство, тобто умисному протиправному заподіянню смерті іншій людині.
У судовому засіданні слідчий СВ Нововодолазького відділення поліції Первомайського відділу поліції ГУ НП в Харківській області капітан поліції ОСОБА_4 підтримала клопотання у повному обсязі, просила його задовольнити з підстав наведених у ньому.
Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні просила задовольнити клопотання слідчого, посилаючись на тяжкість кримінального правопорушення, у вчинені якого підозрюється ОСОБА_5 та доповівши про існування визначених ст.177 КПК України ризиків, а саме те, що підозрювана може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, оскільки підозрюється у вчиненні собливо тяжкого кримінального правопорушення за яке передбачене покарання до 15 років позбавлення волі, може знищити знаряддя вчинення кримінального правопорушення ніж, якими були нанесенні поранення потерпілому, а також вплинути на показання свідків, які є її сусідами, та потерпілого.
Підозрювана ОСОБА_5 , у судовому засіданні в межах пред`явленої їй підозри, винною себе не визнала, від надання пояснень відмовилась, користуючись своїм правом, передбаченим ст. 63 Конституції України. Проти обрання відносно неї запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечувала.
Захисник підозрюваної ОСОБА_6 в судовому засіданні проти задоволення клопотання слідчого щодо обрання стосовно своєї підзахисної запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечував, посилаючись на необґрунтованість підозри та відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а також порушення презумпції невинуватості. Вважав за можливе застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту відповідно до ст. 181 КПК України.
Заслухавши виступ прокурора та слідчого, а також думку підозрюваної, її захисника, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступного.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування або суду, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста, знищити, сховати або спотворити речі, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється або перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Положеннями ст. 178 КПК України передбачено, що крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити у сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим, вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність його соціальних зв`язків, репутацію, майновий стан, наявність судимостей, розмір майнової шкоди тощо.
Відповідно до положень статті 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу чи особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.
Підставою до внесення даного клопотання стало те, що в діях ОСОБА_5 вбачаються ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст.115 КК України та під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:
- протоколом огляду місця події від 29.09.2018 року, згідно якого зафіксовано обстановку на території домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 9 - 11);
- протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 29.09.2018 року (а.с. 16 17);
- протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 29.09.2018 року (а.с. 18 19);
- протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 29.09.2018 року (а.с. 20 21);
- протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 30.09.2018 року (а.с. 22 23).
Таким чином, під час розгляду клопотання встановлено, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст.115 КК України, а подане слідчим клопотання в цілому відповідає вимогам ст. 184 КПК України.
З наданих до клопотання матеріалів, судом встановлено, що ОСОБА_5 затримана відповідно до ст. 208 КПК України 29 вересня 2018 року о 18 годині 00 хвилин (а.с. 14-15).
30 вересня 2018 року року ОСОБА_5 відповідно до вимог ст. ст. 42, 276 278 КПК України було повідомлено про підозру у вчиненні зазначеного кримінального правопорушення (а.с. 24 25).
Крім того, 01 жовтня 2018 року о 13 годині 23 хвилин ОСОБА_5 ознайомилася з клопотанням про застосування запобіжного заходу та копіями доданих до нього матеріалів, що підтверджується підписом підозрюваної (а.с. 1 - 4).
Згідно зі змістом ст.ст. 131-132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.
Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Частиною 1 статті 183 КПК України передбачено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Так, згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі «Фокс, Кембелл і Гартлі проти Сполученого Королівства», наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати спостерігача в тому, що відповідна особа могла таки вчинити злочин, однак, те, що можна вважати обґрунтованим, залежить від обставин.
У справі «Феррарі-Браво проти Італії» Європейський суд з прав людини зазначив, що питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданим тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому і має тримання під вартою.
У справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» суд зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься і в положеннях ст.ст.177, 178, 183 КПК України.
Згідно ч. ч. 1, 3 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
В матеріалах провадження містяться достатні дані, які переконують суд у тому, що підозрювана могла вчинити інкримінований їй злочин, висунута підозра є обґрунтованою. При цьому слідчим суддею при обранні запобіжного заходу лише перевіряється наявність вагомих доказів, що можуть свідчити про вчинення підозрюваною кримінального правопорушення. Питання щодо доведеності чи недоведеності вини підозрюваної не являється предметом розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.
Суд, у відповідності до ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, враховує дані про особу підозрюваної ОСОБА_5 в їх сукупності, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваною кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що їй загрожує у разі визнання її винуватою, вік та стан її здоров`я, міцність соціальних зв`язків в місці її проживання, де вона характеризується посередньо, репутацію та її майновий стан. Крім того, суд бере до уваги також похилий вік потерпілого ОСОБА_8 та стан його здоровя, який наразі знаходиться на лікуванні у Комунальному закладі охорони здоров`я «Нововодолазька центральна районна лікарня» з діагнозом проникаючі колото різані рани передньої черевної стінки с пошкодженням сигмовидної кишки і артерії епігастрія, також те, що на даний час достовірно не встановлений засіб вчинення кримінального правопорушення, а саме ніж чорного кольору, на який під час допиту вказував свідок ОСОБА_11 , який досі можливо знаходиться на території домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , де відбувалась подія кримінального правопорушення.
З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку про задоволення клопотання слідчого та необхідність застосування щодо підозрюваної виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
У відповідності до ч.1 ст.197 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.
Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні, зокрема щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.
Враховуючи зазначене та передбачені ст.ст. 177, 178 КПК України обставини, а також те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, вчиненого із застосування насильства, слідчий суддя не визначає розмір застави.
Виходячи з викладеного, на підставі ст. ст. 29, 55, 62, 63, 129 Конституції України, керуючись ст. ст. 131, 132, 176-178, 182-184, 193, 194, 196, 197, 199, 205, 309, 369-372, 395 КПК України слідчий суддя, -
Обрати ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у Харківській установі виконання покарань управління Державної пенітенціарної служби України в Харківській області № 27 м. Харкова на строк 60 діб, який обчислювати з 29 вересня 2018 року з 18 години 00 хвилин.
Кінцевим днем тримання під вартою визначити 18 годину 00 хвилин 27 листопада 2018 року.
Зобов`язати слідчого СВ Нововодолазького відділення поліції Первомайського відділу поліції ГУ НП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_4 негайно повідомити близьких родичів ОСОБА_5 про взяття під варту останньої.
Ухвала підлягає до негайного виконання після її проголошення.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з часу її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1