УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 вересня 2018 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду клопотання старшого слідчого СВ ВП №2 Шевченківського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Київської місцевої прокуратури №10 ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0009440, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03 вересня 2018 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України,
в с т а н о в и в:
12.09.2018 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого слідчого СВ ВП №2 Шевченківського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Київської місцевої прокуратури №10 ОСОБА_4 , в якому ставилось питання про накладення арешту на майно, тимчасово вилучене 04 вересня 2018 року, під час огляду місця події за адресою: м. Київ, вул. О.Теліги, 43-а, каб. 18, а саме на: мобільний телефон «Samsung», модель GT-і9500, ІМЕІ: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , в корпусі білого кольору, в якому знаходилась сім-картка мобільного оператора «ВФ Україна» з абонентським номером НОМЕР_3 ; записник коричневого кольору із записами, які являються речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні.

Своє клопотання слідчий обґрунтовує тим, що Шевченківським УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0009440, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03 вересня 2018 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 03 вересня 2018 року ОСОБА_5 , знаючи про можливість заробітку грошових коштів шляхом крадіжки реєстраційних номерів з автомобілів громадян, після чого отримання коштів за повернення реєстраційних номерів від власників, розробив злочинний план, який полягав у тому, що він перебуваючи на мікрорайоні «Сирець» в м. Києві, в нічний час, віднайде автомобілі, які б були розташовані в дворах будинків за якими буде відсутній нагляд. Після цього, ОСОБА_5 , руками або за допомогою викрутки від`єднає реєстраційні номери з задньої та передньої частини автомобіля та сховає зняті номерні знаки неподалік від місця вчинення злочину. Після цього, ОСОБА_5 , під щітку склоочисника покладе клаптик паперу з номером свого мобільного телефону НОМЕР_3 . Після цього, дочекавшись телефонного дзвінка від власника реєстраційних номерів за винагороду повідомить власникові про місцезнаходження викрадених ним реєстраційних номерних знаків з автомобіля.

Так, 03 вересня 2018 року в нічний час доби, ОСОБА_5 , прибув на вулицю Щусєва, 7 в м. Києві, де звернув свою увагу на автомобіль марки «Volkswagen», модель «Golf», реєстраційний номер НОМЕР_4 , що належить ОСОБА_6 , який був припаркований в дворі будинку за вищезазначеною адресою, після чого вирішив таємно, повторно викрасти чуже майно, а саме: реєстраційні номерні знаки НОМЕР_4 . Продовжуючи вчинення злочину, ОСОБА_5 , в нічний час, 03.09.2018 перебуваючи у дворі будинку № 7, по вул. Щусєва в м. Києві, користуючись відсутністю сторонніх осіб та тим, що за його діями ніхто не спостерігає діючи умисно, таємно, відповідно до заздалегідь розробленого злочинного плану, підійшов до автомобіля «Volkswagen», модель «Golf», реєстраційний номер НОМЕР_4 , що належить ОСОБА_6 , після чого, застосовуючи фізичну силу та за допомогою викрутки від`єднав з передньої та задньої частини автомобіля два реєстраційні номери НОМЕР_4 , після чого утримуючи при собі вищезазначені реєстраційні номери, з місця події зник, викраденим розпорядився на власний розсуд, чим спричинив потерпілому ОСОБА_6 матеріальної шкоди на суму 399 (триста дев`яносто дев`ять) гривень 00 копійок.

04 вересня 2018 року, за адресою: м. Київ, вул. О. Теліги, 43-А каб. 18, під час огляду ОСОБА_5 добровільно видав наступні речі:

- Мобільний телефон «Samsung», модель GT-і9500, ІМЕІ: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , в корпусі білого кольору, в якому знаходилась сім-картка мобільного оператора «ВФ Україна» з абонентським номером НОМЕР_3 ;

- Записник коричневого кольору із записами;

04.09.2018 вилучені речі визнані речовими доказами у кримінальному провадженні № 0009440, оскільки можливо містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюється під час досудового розслідування. Так, в мобільному телефоні «Samsung», модель GT-і9500, ІМЕІ: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , в корпусі білого кольору містяться дані про місцезнаходження викрадених ОСОБА_5 номерних знаків, а сім-картка мобільного оператора «ВФ Україна» з абонентським номером НОМЕР_3 була використана підозрюваним ОСОБА_5 як засіб зв`язку з потерпілими. Крім того, записник коричневого кольору, вилучений у ОСОБА_5 буде використаний в якості мовних зразків, під час проведення почеркознавчої експертизи.

Слідчий у судове засідання не з`явився, про дату час та місце розгляду клопотання повідомлявся завчасно та належним чином, долучив заяву про розгляд клопотання у його відсутність, крім того долучив докази повідомлення про дату час та місце досудового розслідування володільця тимчасово вилученого майна.

Враховуючи інформацію, надану слідчим, слідчий суддя приходить до висновку, що враховуючи потреби досудового розслідування, обмежений час на розгляд даного виду клопотань та надану суду інформацію з приводу повідомлення володільця тимчасово вилученого майна, доцільним вбачається здійснення розгляду вищевказаного клопотання слідчого без участі володільця тимчасово вилученого майна.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Так, згідно зі статтями 131 та 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Положенням ч. 2 ст. 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 3 ст. 170 КПК України передбачено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Частиною 1 ст. 98 КПК України встановлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Положенням ч. 2 ст. 173 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Враховуючи вищевикладене, беручи до уваги винесення слідчим 04 вересня 2018 року постанови про визнання майна речовим доказом, наявність достатніх доказів того, що майно, зазначене у клопотанні могло зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, може містити інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а значить відповідає критеріям ст. 98 КПК України, слідчий суддя з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, знищення, передачі та відчуження такого майна, приходить до висновку про наявність достатніх підстав для накладення арешту на майно, тимчасово вилучене 04 вересня 2018 року, під час огляду місця події за адресою: м. Київ, вул. О.Теліги, 43-а, каб. 18 а саме на: мобільний телефон «Samsung», модель GT-і9500, ІМЕІ: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , в корпусі білого кольору, в якому знаходилась сім-картка мобільного оператора «ВФ Україна» з абонентським номером НОМЕР_3 ; записник коричневого кольору із записами, які являються речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 170-173, 309, 310, 392, 393, 395, 532 КПК України, слідчий суддя
у х в а л и в:
Клопотання старшого слідчого СВ ВП №2 Шевченківського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Київської місцевої прокуратури №10 ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0009440, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03 вересня 2018 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України задовольнити.

Накласти арешт на майно, тимчасово вилучене 04 вересня 2018 року, під час огляду місця події за адресою: м. Київ, вул. О.Теліги, 43-а, каб. 18 а саме на: мобільний телефон «Samsung», модель GT-і9500, ІМЕІ: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , в корпусі білого кольору, в якому знаходилась сім-картка мобільного оператора «ВФ Україна» з абонентським номером НОМЕР_3 ; записник коричневого кольору із записами, які являються речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Крім того, відповідно до ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Слідчий суддя ОСОБА_1