справа №619/1768/18
провадження №1-кс/619/873/18
УХВАЛА
іменем України

02 липня 2018 року м. Дергачі

Слідчий суддя Дергачівського районного суду Харківської областіОСОБА_1
за участю:секретаря судового засіданняОСОБА_2
прокурораОСОБА_3
підозрюваного захисникаОСОБА_4 ОСОБА_5
розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором ОСОБА_3 , про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000709 від 11.05.2018 у відношенні:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Високий Харківського району Харківської області, громадянина України, який зареєстрований та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 .
підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України,

встановив
Органом досудового розслідування встановлено, що 10 травня 2018 року приблизно о 23 год. 50 хв. ОСОБА_4 , маючи та реалізуючи прямий умисел на умисне вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині, перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, знаходячись в приміщенні кафе «Шашлик», розташованого за адресою: Харківська область Дергачівський район смт Казача Лопань вул. Кооперативна №3, в ході конфлікту з відвідувачем вказаного кафе ОСОБА_7 , що виник на ґрунті раптово виниклих неприязних стосунків, наніс ножом не менше 11 ударів в область спини та 1 удар в область підвздошини останнього, що призвело до гострої крововтрати, від якої ОСОБА_7 помер на місці.
До суду надійшло клопотання старшого слідчого СВ Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 про продовження застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, обґрунтовуючи його ризиками, які зазначені у пунктах 1,2,3 ч.1 ст.177 КПК України. Слідчий дійшов до висновку про наявність зазначених ризиків на підставі того, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування, незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні та може вчинити інше кримінальне правопорушення. Також на теперішній час по даному кримінальному провадженню не проведено всі слідчі та процесуальні дії, спрямовані на встановлення всіх обставин кримінального правопорушення та закінчення досудового розслідування, а саме: не закінчено судову медичну експертизу тілесних ушкоджень наявних на трупі ОСОБА_7 , а також встановлення часу та причини смерті останнього, що має ґрунтовне значення у кримінальному провадженні, та може вплинути на остаточну правову кваліфікацію дій підозрюваного ОСОБА_4 ; не складено та не вручено повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри ОСОБА_4 з урахуванням усіх дій та обставин його злочинної діяльності, та даних отриманих під час проведення судових експертиз; не виконані інші слідчі та розшукові дії необхідність у яких може виникнути в ході досудового розслідування; не виконані вимоги ст.290 КПК України; не складено обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування, та не вручено їх підозрюваному ОСОБА_4 та його захиснику. Провести вказані слідчі дії у передбачений законом строк »не представилося можливим у зв`язку з великим обсягом роботи та значною тривалістю проведення експертиз, без яких неможливе завершити досудове розслідування. У зв`язку з цим, 27 червня 2018 року керівником Дергачівської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_8 строк досудового розслідування продовжено до 3-х місяців, тобто до 11 серпня 2018 року.
У зв`язку з вищевикладеним слідчий просить продовжити застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

У судовому засіданні прокурор обґрунтував клопотання тим, що існують ризики, які зазначені у клопотанні.

У судовому засіданні ОСОБА_4 та його захисник ОСОБА_5 заперечували проти задоволення клопотання, посилаючись на його безпідставність і необґрунтованість, та просили застосувати більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, оцінивши в сукупності всі обставини, в том у числі передбачені п.п.1-11 ч.1 ст.178 КПК України, дійшов висновку про задоволення клопотання з наступних мотивів.

Ухвалою слідчого судді від 12 травня 2018 року застосовано до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 09 липня 2018 року.

Відповідно до ч.4 ст.199 КПК України, слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

З огляду на те, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та зважаючи на положення, закріплені у ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», судам слід враховувати позицію Європейського суду з прав людини, відображену зокрема у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, № 182).

Більш того, у п.48 рішення «Чеботарі проти Молдови» №35615/06 від 13.11.07 Європейський Суд з прав людини зазначив «Суд повторює, що для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5 & 1 (с), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту ні під час перебування заявника під вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, по кінцевому рахунку, пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання».

У п.36 рішення «Москаленко проти України» №37466/04 від 20.05.2010 року Європейський Суд з прав людини нагадав, що суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину. Суд визнає, що, враховуючи серйозність висунутих щодо заявника обвинувачень, державні органи могли виправдано вважати, що такий ризик існує. Однак, Суд неодноразово встановлював, що сама по собі тяжкість обвинувачення не може слугувати виправданням тривалих періодів тримання під вартою (див. рішення у справі «Ілійков проти Болгарії» (Іlijkov v. Bulgaria), заява №33977/96, пункти 80-81, рішення від 26 липня 2001 року).
Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Фактичні обставини інкримінованого ОСОБА_4 умисного тяжкого злочину, свідчать про його підвищену суспільну небезпеку, що у сукупності із тяжкістю можливого покарання, а також даними про особу підозрюваного, дають слідчому судді підстави вважати про відсутність міцних соціальних зв`язків, що спростовує доводи захисника про відсутність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, а також про можливість застосування до підозрюваного менш суворого запобіжного заходу.

Слідчим суддею розглядалась можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищезазначеним ризикам, проте, враховуючи наведені вище обставини в їх сукупності, слідчий суддя вважає, що застосування більш м`якого запобіжного заходу, буде недостатнім для запобігання існуючим ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що прокурор довів наявність всіх обставин, передбачених ч.1 ст.194 КПК України, для продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 .

Відповідно до постанови керівника Дергачівської місцевої прокуратури Харківської області від 27 червня 2018 року строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000709 продовжений до трьох місяців, тобто до 11.08.2018.

Згідно ч.3 ст.197 КПК України, строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом. Сукупний строк тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого під час досудового розслідування не повинен перевищувати: 1) шести місяців - у кримінальному провадженні щодо злочинів невеликої або середньої тяжкості; 2) дванадцяти місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжких або особливо тяжких злочинів.

Керуючись ст.ст. 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 199, 202, 205, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя

постановив
Клопотання старшого слідчого СВ Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 про продовження строку тримання під вартою задовольнити повністю.

Продовжити строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в Державній установі «Харківська установа виконання покарань (№27)».

Виконання ухвали покласти на начальника Дергачівського ВП ГУ НП в Харківській області та начальника ДУ «Харківська установа виконання покарань (№27)».

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її оголошення, а підозрюваним ОСОБА_4 в той же строк з моменту вручення йому копії ухвали.

Ухвала підлягає негайному виконанню та діє по 11 серпня 2018 року включно.

Суддя ОСОБА_1