У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
В ході проведення досудового розслідування в межах вищезазначеного кримінального провадження було встановлено, що 20.09.2018 до ЧЧ Фастівського ВП надійшло повідомлення зі служби «102» про те, що працівник Управління захисту економіки в Київській області ОСОБА_4 20.09.2018 блтзько 19-00 години за адресою АДРЕСА_1 виявив гральний заклад, який надає послуги з азартних ігор.
Виїздом СОГ на місце події було встановлено, що вхід в приміщення здійснюється через одностворчаті металопластикові двері, які на момент огляду були не зачинені, на приміщенні є вивіска «Золота підкова». В приміщенні розташований один зал, де розмішені стільці та столи з комп`ютерами, а також є кімната касира та побутова кімната.
Як вбачається зі змісту поданого слідчим клопотання, 20.09.2018 р., в ході огляду місця події у вищевказаному приміщенні, по вул. Привокзальна,21 в м.Фастові, було виявлено та вилучено: сім системних блоків, які були поміщені кожний в окремий поліетиленовий пакет, який скріплений біркою з відповідним пояснювальним написом та підписами посвідчуючи осіб, та опечатаний печаткою «Фастівського ВП», чотири монітори, які були поміщені кожний в окремий поліетиленовий пакет, який скріплений біркою з відповідним пояснювальним написом та підписами посвідчуючи осіб, та опечатаний печаткою «Фастівського ВП», чотири клавіатури та чотири «мишки», які були поміщені в поліетиленовий пакет, який скріплений біркою з відповідним пояснювальним написом та підписами посвідчуючи осіб, та опечатаний печаткою «Фастівського ВП», блокнот з записами, два папірці з записами, грошові кошти в сумі 1068,25 грн., які були поміщені в поліетиленовий пакет, який скріплений біркою з відповідним пояснювальним написом та підписами посвідчуючи осіб, та опечатаний печаткою «Фастівського ВП», п`ятнадцять комп`ютерних столів, сімнадцять стільців.
Отже, вказане вилучене майно, власник якого не встановлений та на яке слідчий просить накласти арешт, згідно вимог ст. 167 КПК України є тимчасово вилученим майном.
Частиною 2 ст.167 КПК України визначено, що тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони:підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) надані особі з метою схилити її до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та (або) матеріального забезпечення кримінального правопорушення чи як винагорода за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них, або на які було спрямоване кримінальне правопорушення.
Враховуючи викладені вимоги процесуального закону, клопотання слідчого не містить жодного обґрунтування наявності підстав вважати, що на майно, яке було вилучено в ході огляду, необхідно накласти арешт.
Відповідно до ст.168 КПК України тимчасово вилучити майно може кожен, хто законно затримав особу в порядку, передбаченому статтями 207, 208 цього Кодексу. Кожна особа, яка здійснила законне затримання, зобов`язана одночасно із доставлениям затриманої особи до слідчого, прокурора, іншої уповноваженої службової особи передати їй тимчасово вилучене майно. Факт передання тимчасово вилученого майна засвідчується протоколом.
Частиною 2 ст.168 КПК України визначено, що тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.
Тимчасове вилучення електронних інформаційних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку для вивчення фізичних властивостей, які мають значення для кримінального провадження, здійснюється лише у разі, якщо вони безпосередньо зазначені в ухвалі суду.
Забороняється тимчасове вилучення електронних інформаційних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку, крім випадків, коли їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, або якщо такі об`єкти отримані в результаті вчинення кримінального правопорушення чи є засобом або знаряддям його вчинення, а також якщо доступ до них обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту.
У разі необхідності слідчий чи прокурор здійснює копіювання інформації, що міститься в інформаційних (автоматизованих) системах, телекомунікаційних системах, інформаційно-телекомунікаційних системах, їх невід`ємних частинах. Копіювання такої інформації здійснюється із залученням спеціаліста.
Враховуючи викладене, суді дійшов висновку, що матеріали поданого клопотання не містять документального підтвердження виконання слідчим вищевказаних вимог кримінально-процесуального закону, а акт передачі майна, що долучений слідчим до клопотання, не свідчить про належне виконання вимог зазначеної статті закону щодо зберігання такого майна. Крім того, жодного обґрунтування підстав для арешту вилученого майна у вигляді системних блоків, моніторів слідчим не наведено та відсутнє документальне підтвердження необхідності арешту такого майна.
Відповідно до ч.1 ст.171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
Частиною 2 ст. 171 КПК України встановлено, що у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:
1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;
4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Отже, нормами п.1 ч. 2 ст. 171 КПК України передбачене обов`язкове зазначення у клопотанні слідчого, прокурора підстави та мети відповідно до положень ст.170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування арешту майна, а також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання. Проте, слідчим статуса майна, що слідчий має намір арештувати, яке згідно ст..168 КПК України є тимчасово вилученим майном, не визначено.
Відповідно до ч.3 ст.172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
Також суд звертає увагу, що слідчим до клопотання не долучено документів, які б підтверджували правомірність огляду місця події та вилучення майна, а отже, є наявними сумніви щодо його правомірності.
Враховуючи вищевикладене суд дійшов висновку про недотримання слідчим, прокурором під час подачі даного клопотання до суду вимог ст. 168,171 КПК України.
Керуючись ст. 167,168, 170-172 КПК України, слідчий суддя
Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1