Справа №635/6727/18
Провадження №1-кс/635/2242/2018
УХВАЛА

23 вересня 2018 року Харківський районний суд Харківської області у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

за участі прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт Покотилівка Харківського району Харківської області клопотання слідчого СВ Харківського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_5 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001535 від 18.09.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту стосовно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Мерефа Харківського району Харківської області, громадянина України, з середньо-спеціальною освітою, не одруженого, офіційно не працюючого, раніше не судимого, який зареєстрований та фактично мешкає: АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, -

встановив:

23 вересня 2018 року до Харківського районного суду Харківської області надійшло клопотання слідчого СВ Харківського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_5 , погоджене з прокурором Харківської місцевої прокуратури №6 Харківської області ОСОБА_3 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001535 від 18.09.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Як вбачається з клопотання слідчого, досудовим розслідуванням встановлено, що приблизно 15 або 16 вересня 2018 року у другій половині дня, більш точна дата та час скоєння кримінального правопорушення встановлюється, ОСОБА_4 , який перебував в стані алкогольного сп`яніння, знаходився в домі ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_2 , за адресою АДРЕСА_2 , з яким ОСОБА_4 вживав спиртні напої. Під час спільного вживання спиртних напоїв між ОСОБА_4 та ОСОБА_6 виникла сварка. В ході якої ОСОБА_4 керуючись злочинним умислом направленим на спричинення тілесних ушкоджень, діючи умисно, наніс ОСОБА_6 два удари кулаком правої руки в область обличчя, а також ще один удар коліном ноги в область голови. Спричинив тим самим потерпілому ОСОБА_6 згідно з лікарського свідоцтва № 10-12/2578-ДМ від 20.09.2018, набряк-набухання головного мозку, внутрішньочерепні крововиливи, закриту черепно-мозкову травму, що згідно з «Правил судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень», затверджених наказом № 6 МОЗ України від 17.01.1995 відноситься до тяжких тілесних ушкоджень. Після чого конфлікт був припинений. Але в подальшому вже 18 вересня 2018 року наступила смерть ОСОБА_6 , і причиною його смерті стали тяжкі тілесні ушкодження які він отримав від ОСОБА_4 .

Відтак, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України умисне тяжке тілесне ушкодження, тобто умисне тяжке тілесне ушкодження, що спричинило смерть потерпілого.

21 вересня 2018 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Допитаний в якості підозрюваного ОСОБА_4 свою вину визнав повністю та пояснив, що приблизно неділю назад, від дати його допиту він знаходився в домі свого знайомого ОСОБА_6 з яким спільно вживав спиртні напої. Під час вживання алкоголю, між ним та ОСОБА_6 виникла сварка, в ході якої ОСОБА_4 наніс громадянину ОСОБА_6 удар коліном ноги в область голови. Після чого конфлікт був припинений. Після конфлікту він ще зустрічався зі ОСОБА_6 , але більш сварки між ними не було. Про смерть громадянина ОСОБА_6 він дізнався 18 вересня 2018 року.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого злочину підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: а саме проведеним оглядом місця події; показами свідків:

Допитаний в якості свідок ОСОБА_7 фактично підтверджує покази підозрюваного, а також вказує, що в його присутності ОСОБА_4 тричі вдарив потерпілого в область голови. Два удари були нанесені руками, і один удар був нанесений коліном. Також свідок пояснив, що саме він 18 вересня 2018 року виявив труп громадянина ОСОБА_6 та повідомив про це працівникам Мереф`янської ЦРЛ та працівникам Харківського ВП.

До матеріалів кримінального провадження долучена лікарське свідоцтво про смерть №10-12/2578-ДМ від 20.09.2018, згідно якої у ОСОБА_6 виявлені наступні тілесні ушкодження: набряк-набухання головного мозку; внутрішньочерепні крововиливи; закриту черепно-мозкову травму. Що саме стало причиною його смерті.

Таким чином, підозрюваний ОСОБА_4 вчинив тяжкий умисний злочин, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі від 7 до 10 років.

Обґрунтовуючи клопотання слідчий зазначає, що без застосування запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_4 , він може переховуватися від органів досудового розслідування, впливати на свідків та вчинити інше кримінальне правопорушення. Крім того, ОСОБА_4 ніде не працює, законних джерел заробітку не має, що свідчить про неможливість запобігання ризикам, передбаченим п.1, п. 3, п.5, ч.1 ст.177 КПК України, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.

У судовому засіданні прокурор Харківської місцевої прокуратури №6 Харківської області ОСОБА_3 клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_4 у судовому засіданні не заперечував проти обрання відносно нього запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Вислухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши надані докази, слідчий суддя вважає, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України, тобто умисне тяжке тілесне ушкодження, що спричинило смерть потерпілого

Вивчаючи дані про особу підозрюваного було встановлено, що останній не одружений, офіційно не працює, має постійне зареєстроване місце проживання, раніше не судимий, підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке віднесено до тяжких злочинів.

При цьому, суд зауважує, що у розумінні положень наведених у чисельних рішеннях Європейського Суду з прав людини («Нечипорук, Йонкало проти України» №42310/04 від 21.04.2011, «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства» №№12244/86, 12245/86, 12383/86 від 30.08.1990, «Мюррей проти Сполученого Королівства» №14310/88 від 28.10.1994 та ін.), термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Матеріали кримінального провадження, на які посилається слідчий у клопотанні, дають підстави вважати підозру ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення обґрунтованою. Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішенні ЄСПЛ у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» №14310/88 від 23.10.1994 «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

В контексті вимог статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод Європейський суд з прав людини неодноразово зазначав, що тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі на стільки, що його неможливо відвернути, не застосувавши до особи запобіжний захід. При цьому, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, які підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Враховуючи все вище приведене, слідчий суддя вважає доведеним існування ризику, передбаченого пунктом 1 частини першої статті 177 КПК України, а саме, можливість переховування підозрюваного від органів досудового розслідування, що свідчить про неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів ніж домашній арешт.

При цьому ризики, передбачені пунктами 3 та 5 частини першої статті 177 КПК України, ані слідчим у своєму клопотання, ані прокурором в судовому засіданні належним чином не вмотивовано та не приведено достатніх на те підстав. Тому слідчий суддя не приймає їх до уваги. Проте, недоведеність даних ризиків не спростовує обґрунтованості застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_4 .

Відповідно до вимог частин першої та другої статті 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваного, обвинуваченого залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Згідно частини шостої статті 181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

Разом з тим, у розумінні загальних вимог глави 10 КПК України, домашній арешт є заходом забезпечення кримінального провадження, а тому на даній стадії його дія обмежена строком досудового розслідування.

Виходячи із дати повідомлення ОСОБА_4 про підозру, строк досудового розслідування у кримінальному провадженні спливає 21 листопада 2018 року.

Відтак, враховуючи наявність ризику, передбаченого пунктом 1 частини першої статті 177 КПК України, оцінивши в сукупності всі обставини надані сторонами кримінального провадження та обставини передбачені статтею 178 КПК України, слідчий суддя вважає клопотання слідчого СВ Харківського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_5 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001535 від 18.09.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту стосовно ОСОБА_4 , таким, що підлягає частковому задоволенню, а саме, в частині застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у певний період доби на строк до 21 листопада 2018 року включно.

Керуючись статями 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 206, 211, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,

постановив:

Клопотання слідчого СВ Харківського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_5 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001535 від 18.09.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту стосовно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , задовольнити частково.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_1 , у період часу з 20 години 00 хвилин по 07 годину 00 хвилин наступної доби, у межах строку досудового розслідування, тобто до 21 листопада 2018 року.

Зобов`язати ОСОБА_4 на період часу дії вказаної ухвали:

- прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому вій проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду, а також не покидати місце проживання у період часу з 20 години 00 хвилин по 07 годину 00 хвилин наступної доби;

- невідкладно повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

В іншій частині клопотання слідчого відмовити.

Строк дії ухвали визначити до 21 листопада 2018 року включно.

Органу Національної поліції негайно поставити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на облік, як особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому.

Ухвалу про обрання стосовно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати для виконання до Харківського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області за місцем проживання підозрюваного.

Ознайомити підозрюваного ОСОБА_4 під розпис з ухвалою про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її проголошення, а ОСОБА_4 в той же строк, але з моменту вручення йому ухвали суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Повний текст ухвали складено 24 вересня 2018 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1