печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
10 травня 2018 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю представника ТОВ «Бєлєза» ОСОБА_3 , прокурора: ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання директора ТОВ «Бєлєза» ОСОБА_5 про скасування арешту майна,-
В С Т А Н О В И В:

У березні 2018 року до провадження слідчого судді Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання директора ТОВ «Бєлєза» ОСОБА_5 про скасування арешту майна.
У вимогах даного клопотання суб`єкт звернення просить, скасувати арешт накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 12.03.2018 провадження (№ 757/9511/18-к) на розрахункові рахунки.

В обґрунтування вказаного клопотання особа, яка заявила його вказує, що накладений арешт є безпідставним обмеженням власника у користуванні своїм майном, застосований захід забезпечення кримінального провадження не відповідає критеріям, які передбачені ст. 98 КПК України, а тому вважають, що потреба у його застосуванні відпала.

У судовому засіданні представника ТОВ «Бєлєза» ОСОБА_3 вимоги клопотання підтримав, просив задовольнити.
Прокурор ОСОБА_4 у судовому засіданні проти вимог клопотання заперечував, просив відмовити у його задоволенні.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання, матеріали, якими воно обґрунтовується, приходить до наступного висновку.

Судовим розглядом встановлено, що Генеральною прокуратурою України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0004279, за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 205, ч. 2 ст. 209 КК України.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 12.03.2018 провадження (№ 757/9511/18-к) накладено арешт, зокрема, на рахунки у ПАТ "КРЕДI АГРIКОЛЬ БАНК" (МФО 300614) юридична адреса: м. Київ вул. Пушкінська, 42/4, ТОВ "БЄЛЕЗА" () № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 , в частині видатку коштів, з можливістю зарахування на зазначені рахунки коштів, що надходять, із обов`язковим зазначенням дати та часи при оголошенні ухвали слідчого судді, а також, повідомляти правоохоронні органи усно та письмово, про суму коштів, що знаходяться на цих рахунках за першим запитом слідчого, на час його надання і на момент оголошення ухвали слідчого судді.
Відповідно до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Оскільки, при накладенні арешту слідчий суддя вказував на достатність підстав вважати, що майно, відповідає критеріям, визначеним ст.98 КПК України, та з метою збереження речових доказів, наявні підстави для накладення арешту на майно.

Статтею 100 КПК України визначено, що на речові докази може бути накладено арешт в порядку ст.ст. 170-174 КПК України, та згідно ч.ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, слідчий суддя накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що воно відповідає критеріям, визначеним в ч. 1 ст. 98 КПК України.

З огляду на положення ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, майно, яке має ознаки речового доказу повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

З урахуванням наведеного слідчий суддя дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання про скасування арешту на вказане майно, оскільки він накладений обґрунтовано з метою забезпечення збереження речових доказів.

Доказів, що в органу досудового розслідування відпала потреба у накладеному арешті, слідчому судді не надано.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-175, 309, 392, 532 КПК України, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання директора ТОВ «Бєлєза» ОСОБА_5 про скасування арешту майна відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1