ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/5688/18
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" жовтня 2018 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 , вивчивши клопотання представника ОСОБА_2 в інтересах потерпілого ОСОБА_3 про призначення товарознавчої експертизи у кримінальному провадженні № 0006925,

В С Т А Н О В И В:

16.10.2018 представник ОСОБА_2 , діючи в інтересах потерпілого ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді з клопотанням про призначення товарознавчої експертизи.

З клопотання вбачається, що слідчими слідчого відділу Дарницького УП ГУ НП у м. Києві розслідується кримінальне провадження № 0006925, внесене до ЄРДР 06.08.2018 за фактом заволодіння належним ОСОБА_3 садовим будинком за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст.190 КК України.

Клопотання обґрунтоване тим, що для з`ясування вартості садового будинку є необхідність у призначенні товарознавчої експертизи.

Вивчивши клопотання, підстав для його розгляду по суті не вбачаю з огляду на такі обставини.

Згідно з положеннями ст. 242, 243, 244 КПК України право на звернення до слідчого судді з клопотанням про призначення експертизи мають сторони кримінального провадження.

Ст. 3 КПК України дає визначення, що сторонами кримінального провадження з боку обвинувачення є слідчий, керівник органу досудового розслідування, прокурор, а також потерпілий, його представник та законний представник у випадках, установлених цим Кодексом.

З приписів параграфів 2, 3, 4 гл. 3 та ч. 3 ст. 93 цього Кодексу вбачається, що законодавець відносить до сторони обвинувачення лише прокурора, орган досудового розслідування, керівника цього органу, слідчого та оперативні підрозділи, а потерпілий є учасником кримінального провадження.

Серед визначених ст. 56 КПК України прав потерпілого, які він має можливість реалізувати протягом усього кримінального провадження, право на звернення до слідчого судді з клопотанням про призначення експертизи не передбачене.

Системний аналіз зазначених норм дає підстави вважати, що потерпілий та його представник мають певні права сторони обвинувачення лише в тому разі, якщо про це вказано у відповідній нормі кримінального процесуального закону.

За загальним правилом, встановленим ч. 3 ст. 93 КПК України, ініціювання стороною захисту, потерпілим представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, проведення слідчих (розшукових) дій здійснюється шляхом подання слідчому, прокурору відповідних клопотань, які розглядаються в порядку, передбаченому ст. 220 цього Кодексу. Постанова слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій може бути оскаржена слідчому судді.

Оскільки ст. 242-244 КПК України не містять вказівки та те, що з клопотанням про

призначення експертизи мають право звернутися потерпілий, його представник чи законний представник, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання представника потерпілого ОСОБА_2 подане без додержання приписів кримінального процесуального закону щодо суб`єкта звернення, що є підставою для його повернення.

На підставі викладеного, керуючись статтями 132, 242-244, 369, 372 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Клопотання представника ОСОБА_2 в інтересах потерпілого ОСОБА_3 про призначення товарознавчої експертизи у кримінальному провадженні № 0006925 повернути ОСОБА_2 .

Слідчий суддя: