У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
"26" вересня 2017 р. слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглянувши клопотання слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві ОСОБА_4 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0012390 від 05.09.2017 року про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю: м. Києва, українцю, громадянину України, з повною загальною середньою освітою, одруженому, непрацюючому, зареєстрованому проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимому,

підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України,

в с т а н о в и в:

Слідчий Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві звернувся до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту підозрюваному ОСОБА_5 .

Клопотання погоджено з прокурором Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_3 .

Клопотання обґрунтоване тим, що 04.09.2017 року приблизно о 6 годин 00 хвилин ОСОБА_5 приїхав на автомобілі марки «Hyundai ix35» державний номер НОМЕР_1 на автомобільну мийку «Боцман» розташовану на території АЗС «КЛО» за адресою м. Київ пр. Броварський 31/33 для того, щоб помити автомобіль.

Зайшовши до приміщення кімнати для клієнтів автомобільної мийки ОСОБА_5 побачив, що працівник мийки ОСОБА_6 спав. В цей час у нього виник злочинний умисел спрямований на таємне викрадення чужого майна поєднане з проникненням в приміщення та обернення його на свою користь.

Для досягнення вказаного умислу, він пересвідчився, що за його діями ніхто не спостерігає, скориставшись що двері кімнати персоналу мийки були відчинені, проник до даної кімнати та взяв там наступні речі : монітор «SAMSUNG» вартістю 2500 гривень; термінал безготівкового розрахунку вартістю 2000 гривень; два ручних розпилювачі (пістолет) для мийки автомобілів марки «Karcher» вартістю по 1366 грн 67 коп. кожен; мобільний телефон «NOKIA» білого кольору IMEI № НОМЕР_2 вартістю 1299 гривень; відеокамеру спостереження «HIKVISION» білого кольору, вартістю 1000 гривень, грошові кошти в сумі 2200 гривень.

Продовжуючи свої злочинні дії спрямовані на таємне викрадення чужого майна, ОСОБА_5 з викраденими речами вийшов з приміщення автомобільної мийки та викраденим майном розпорядився на власний розсуд.

В наслідок протиправних дій ОСОБА_5 потерпілому ОСОБА_7 спричинено матеріальну шкоду на загальну суму 12232 гривень 34 копійок.

23.09.2017 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: оглядом місця пригоди, допитом потерпілого, оглядом речових доказів, показами свідків, іншими матеріалами кримінального провадження.

Частинами 3 та 5 ст. 132 КПК України передбачено, що під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, в тому числі при визначенні запобіжного заходу (п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України), сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Тож, слідчий суддя, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, враховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та бере до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182).

За таких умов, слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, - з точки зору достатності та взаємозв`язку вважає, що наявні у провадженні докази, передбачені параграфами 3-5 Глави 4 КПК України (показання, речові докази і документи та інші) свідчать про обґрунтованість підозри підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, оскільки підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг вчинити дане правопорушення.

Згідно зі ст. 177 КПК України, метою і підставами застосування запобіжних заходів є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний, може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Слідчий суддя, дослідивши надані матеріали, вислухавши підозрюваного, який не заперечував проти задоволення клопотання, однак просив обрати домашній арешт в нічний час доби, оскільки він працює неофіційно, доводи прокурора, який обґрунтував клопотання та зазначив обставини які свідчать про існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України, приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись вимогами ст.ст.131, 132, 176-179, 181, 193, 194 КПК України, слідчий суддя,-

у х в а л и в:

Клопотання слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві ОСОБА_4 задовольнити.

Застосувати відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця: м. Києва, українця, громадянина України, з повною загальною середньою освітою, одруженого, непрацюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту в певний період доби, заборонивши йому залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора або суду.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Встановити строк тримання ОСОБА_5 під домашнім арештом в межах строку досудового розслідування, тобто до 21 листопада 2017 року.

Покласти на ОСОБА_5 обов`язки:

-в період часу з 22 години 00 хвилин по 06 годину 00 хвилин не залишати місце постійного проживання квартиру АДРЕСА_2 , без дозволу слідчого, прокурора, або суду;
-не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, без дозволу слідчого, прокурора або суду.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у виді домашнього арешту передати для виконання органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного.

Органу внутрішніх справ негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у виді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя: