У Х В А Л А
Іменем України
11 жовтня 2017 року
слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 перевіривши клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , про скасування арешту майна по кримінальному провадженню № 0000533 від 26.05.2016 року,-

ВСТАНОВИВ:
в провадженні слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва перебуває вищевказане клопотання.

Заявник обґрунтовує клопотання тим, що ухвалами від 08.09.2016р. слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_6 накладено арешт на розрахункові рахунки TOB «Римторг» (), TOB «Зенрол» (), TOB «Компанії «Ексім Трейд» (), TOB «Керімор» (), TOB «Вайнон» (), TOB «Дорал Інвест» (), TOB «Стефан Груп» (), TOB «Лендокс» (), TOB «Стрімшот» (), TOB «Лейсон» (), TOB «Девар Груп» (), TOB «ДЕВАЙН» (), TOB «Арстон» ().

Заявник вважає вказаний арешт майна незаконним та необґрунтований на просить скасувати накладений арешт.

Відповідно до ч.2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктами 2, 3 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно до ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю або частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Відповідно до абз. 3 п. 1 Постанови № 5 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03.06.2016 року «Про судову практику в справах про знання арешту з майна», за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статтями 174, 539 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК), до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.
З матеріалів клопотання вбачається, що арешт на майно був накладений Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва.

Тобто розглядати клопотання про скасування арешту з майна в даному випадку може виключно Печерський районний суд м. Києва.

На підставі викладеного, керуючись ст.174 КПК України, слідчий суддя -
У Х В А Л И В :
Клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , про скасування арешту майна по кримінальному провадженню № 0000533 від 26.05.2016 року залишити без задоволення.
Ухвала оскарженню не підлягає
Слідчий суддя ОСОБА_1