Провадження № 1-кс/761/8372/2018
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 квітня 2018 року м.Київ
Слідчий суддя Шевченківського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого слідчого відділу Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_5 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003274 від 03 квітня 2018 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженеця м. Одеса, українеця, громадянина України, з неповною загальною середньою освітою, не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121, ч. 1 ст. 125 КК України , -
ВСТАНОВИВ:
До слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва надійшло клопотання слідчого слідчого відділу Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_5 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121, ч. 1 ст. 125 КК України, у кримінальному провадженні №0003274 від 03.04.2018 р. В обґрунтування клопотання слідчим зазначено, що 03.04.2018 приблизно о 05 годині 30 хвилин ОСОБА_6 перебував за місцем мешкання, а саме за адресою: АДРЕСА_2 , з наглядно знайомими ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , де у ОСОБА_6 на ґрунті раптово виниклих неприязних стосунків виник конфлікт з ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , після якого ОСОБА_7 разом з ОСОБА_8 покинули приміщення даної квартири. ОСОБА_6 наздогнавши ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , наніс один цілеспрямований удар в область живота ОСОБА_7 , чим спричинив потерпілому проникаюче колото-різане поранення черевної порожнини з пошкодженням великого сальника. Таким чином, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, а саме умисному нанесенні тяжкого тілесного ушкодження. В клопотанні слідчого зазначено, що на даний час існують ризики, які дають достатньо підстав вважати, що відносно підозрюваного ОСОБА_6 неможливо застосувати жоден із більш м`яких запобіжних заходів, а саме підозрюваний перебуваючи на волі може перераховуватися від органів досудового слідства та суду, незаконно впливати на потерпілого та свідка, вчинити інше кримінальне правопорушення або іншим чином перешкоджати проведенню кримінального провадження. Зазначені ризики обґрунтовуються тим, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання понад 5 років. Враховуючи викладене, а також те, що менш суворі запобіжні заходи не достатні для запобігання вищевказаним ризикам, слідчий просить застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід тримання під вартою, без визначення застави.
В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, з підстав зазначених у ньому та просив його задовольнити.
Захисник у судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання, просить обрати відносно підозрюваного запобіжний захід, не пов`язаний із триманням під вартою з урахуванням відсутності обґрунтованості прямими доказами підозри ОСОБА_6 та відсутність ризиків.
Підозрюваний у судовому засіданні підтримав захисника та просить застосувати відносно нього запобіжний захід не пов`язаний із триманням під вартою.
Слідчий суддя, вислухавши думку учасників процесу, дослідивши додані до клопотання матеріали, прийшов до наступного висновку.
Під час розгляду клопотання, слідчий суддя встановив, що в провадженні слідчого відділу Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003274 від 03 квітня 2018 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 121, ч. 1 ст. 125 КК України
03.04.2018 ОСОБА_6 було затримано в подяку ст.208 КПК України та повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України
Під час вирішення питання щодо застосування запобіжних заходів оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті доведення чи не доведення винуватості особи, з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб встановити чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.
Таким чином, доводи захисника про відсутність підозри спростовуються наданими матеріалами клопотання, а саме: рапортом інспекторів УПП у м. Києві ОСОБА_9 та ОСОБА_10 ; протоколами оглядів місця події від 03.04.2018 за адресою: АДРЕСА_3 , за адресою: АДРЕСА_2 , за адресою: АДРЕСА_4 ; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 ; протоколами допиту свідків ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 ; іншими матеріалами кримінального провадження в сукупності, які слідчий суддя під час вирішення питання щодо застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою враховує лише в межах встановлення обґрунтованості підозри. Надані слідчому судді матеріали кримінального провадження на обґрунтування підозри ОСОБА_6 слідчий суддя вважає достатніми для висновку про причетність до даного злочину, наведені докази на даній стадії кримінального провадження не оцінюються судом з точки зору їх належності та допустимості, достатності для встановлення вини.
Відповідно до ч.1 ст.183 КПК тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбачених статтею 177 КПК України.
Відповідно до частини першої статті 194 Кримінального процесуального кодексу України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.
Відповідно до практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції гарантії від безпідставного арешту.
Враховуючи, що відповідно до ч.5 ст.9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що у рішенні ЄСПЛ у справі «Соловей і Зозуля проти України» останній наголосив, що суд має перевірити не лише дотримання процесуальних норм національного законодавства, а й обґрунтованість підозри, на підставі якої особу взято під варту.
Крім того, Європейський Суд у своїй практиці неодноразово зазначав, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.
З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що надані органом досудового розслідування матеріали, що містяться в клопотанні, достатньою мірою підтверджують наявність в діях підозрюваного ОСОБА_6 ознак інкримінованого злочину
Прокурор в судовому засіданні просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід тримання під вартою, вважаючи, що існують ризики переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому кримінальному провадженні, перешкоджати проведенню досудового розслідування, а також вчинити інше кримінальне правопорушення.
Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя вважає такі дії цілком вірогідними з огляду на покарання, яке загрожує ОСОБА_14 у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого злочину.
Крім того, відповідно до рішення ЄСПЛ «Бекчієв проти Молдови» ризик переховування оцінюється також з урахуванням характеру людини, його моральних принципів, місця проживання, місця роботи, статків, сімейних стосунків, відносин з державою. Так, характер інкримінованого підозрюваному злочину, який має насильницький характер, а також що ОСОБА_14 раніше притягався до кримінальної відповідальності, в сукупності свідчать про ймовірність свідомої позапроцесуальної поведінки підозрюваного.
Співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків переховування у вигляді його ув`язнення у невизначеному майбутньому, тобто після його затримання, з засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим.

Разом з тим доведений ризик, що ОСОБА_6 , може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки підозрюваний офіційно не працевлаштований, не має належного джерела прибутку та те, що раніше неодноразово судимий, зокрема за вчинення особливо тяжкого злочину проти життя особи.
У той же час, слідчий суддя вважає малоймовірним, що підозрюваний може незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому кримінальному провадженні та перешкоджати проведенню досудового розслідування.
Відповідно до ч.2 ст.183 КПК запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років за умови, якщо прокурор доведе, зокрема, що особу повідомлено про підозру у вчиненні злочину.
Санкція ч.1 ст.121 КК України, за якою підозрюється ОСОБА_6 , передбачає позбавлення волі на строк до восьми років.
При застосуванні запобіжного заходу судом враховано також вік підозрюваного, його стан здоров`я, місце проживання та інші обставини, що характеризують особу підозрюваного, дані про соціальні зв`язки та спосіб життя. Зазначене приводить до висновку, що встановлені вище обставини є вагомими для обрання відносно підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
Вказані обставини підозри у вчиненні кримінального правопорушення, поєднаного з застосуванням насильства відносно потерпілого, з урахуванням підстав та обставин, передбачених статтями 177 та 178 КПК України, щодо високого ступеню ризику ухилення підозрюваного від органів досудового розслідування та суду, вагомості наявних доказів підозри, особи підозрюваного, також дають підстави слідчому судді не визначати розмір застави у кримінальному провадженні відповідно до ч.4 ст. 183 КПК України з огляду також на висновки Європейського суду з прав людини щодо обов`язку суду своїм рішенням забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.
Керуючись ст.ст. 176-179, 182, 183, 193, 194, 309 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого слідчого відділу Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_5 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003274 від 03 квітня 2018 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою, без визначення розміру застави.
Строк дії ухвали про тримання підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 під вартою визначити тривалістю 60 (шістдесят) днів в межах досудового розслідування, тобто до 01 червня 2018 року включно.
На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Апеляційного суду міста Києва прокурором, підозрюваним, протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.
Слідчий суддя: ОСОБА_1