20 жовтня 2017 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва - Трубніков А.В., за участю секретаря – Вергелес Л.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду скаргу ДП «Укрспирт» на дії старшого слідчого в ОВС ГСУ ФР ДФС України, які полягають у опечатуванні та вилученні майна ,
На розгляд слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва надійшла скарга заступника директора ДП «Укрспирт» на дії старшого слідчого в ОВС ГСУ ФР ДФС України, які полягають у опечатуванні та вилученні майна та зобов’язання вчинити дії .
У судове засідання представник ДП «Укрспирт» неодноразово не з*явився, будучи повідомленим про дату та час судового розгляду належним чином.
Повноважна особа ГСУ ФР ДФС України у судове засідання не з’явилась, що не є перешкодою для розгляду скарги.
Слідчий суддя, дослідивши доводи скарги та долучені до неї матеріали, приходить до наступного висновку.
Згідно ч. 2 ст. 306 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування розглядаються не пізніше сімдесяти двох годин з моменту надходження відповідної скарги, крім скарг на рішення про закриття кримінального провадження, які розглядаються не пізніше п’яти днів з моменту надходження скарги.
З урахуванням викладеного, слідчий суддя вважає за можливе розглянути скаргу без участі особи, яка її подала, оскільки в умовах існуючих процесуальних строків це може призвести до штучного затягування розгляду справи.
Частина 3 ст. 306 КПК України передбачає розгляд скарг на дії слідчого за обов’язковою участю особи, яка подала скаргу.
Чинне кримінально-процесуальне законодавство України не передбачає можливості розгляду скарги за відсутності заявника.
Разом з тим, скаржник у судове засідання не з’явився, причини своєї неявки не повідомив.
Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною Законом № 475/97-ВР від 17.07.1997 року, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.
Слідчий суддя при цьому враховує, що Європейський суд у своїй практиці широко тлумачить дане питання, основним у якому є доступ до суду в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.
В той же час, Європейський суд у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.
КПК України не містить загального положення про заборону зловживання процесуальними правами.
Заборона зловживання процесуальними правами не потребує закріплення у нормах КПК України, оскільки вона є загальноправовим (конституційним) принципом і поширюється на всі галузі права.
За таких обставин, неявка без поважної причини особи, яка подала скаргу, свідчить про фактичне не підтримання поданої скарги та недоведення вказаних у ній обставин, а з огляду на наведене, скарга не підлягає задоволенню.
Керуючись ст.214, 216, 303, 304, 306, 307, 309 КПК України, слідчий суддя, -
У задоволенні скарги ДП «Укрспирт» на дії старшого слідчого в ОВС ГСУ ФР ДФС України, які полягають у опечатуванні та вилученні майна – відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає, разом з тим на неї можуть бути подані заперечення під час підготовчого провадження у суді.
Слідчий суддя А.В.Трубніков