Справа № 675/614/18
Провадження № 1-кс/675/175/2018
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
"05" квітня 2018 р. м. Ізяслав

Слідчий суддя Ізяславського районного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання прокурора Шепетівської місцевої прокуратури молодшого радника юстиції ОСОБА_2 по кримінальному провадженню №0000010 від 01.03.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В :
12.03.2018 року прокурор Шепетівської місцевої прокуратури ОСОБА_2 звернулася до слідчого судді Ізяславського районного суду Хмельницької області із вказаним клопотанням.

В обґрунтування клопотання зазначає, що в провадженні СВ Ізяславського ВП Славутського ВП ГУНП в Хмельницькій області перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000010 від 01.03.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.

Вказує, що службові особи Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області, виконуючи згідно займаної посади функції представника влади, зловживаючи своїм службовим становищем, діючи умисно, у власних інтересах та в інтересах третіх осіб, всупереч інтересам служби, з метою виведення земель із державної власності у приватну власність, та подальшого оформлення речових прав про право власності на вказані землі на третіх осіб, неправомірно, в порушення ч. 1 ст. 121 Земельного кодексу України, у період травня 2016 року грудня 2017 року прийняли рішення про передачу земельних ділянок в масивах земель за кадастровими номерами :06:07, :06:14, :06:18, що розташовані на території М`якотівської сільської ради Ізяславського району Хмельницької області, у приватну власність громадян для ведення особистого селянського господарства понад норму безоплатної приватизації земель, які в подальшому відчужено на користь третіх осіб, внаслідок чого із державної власності вибуло 135,512 га земель, вартістю 4 674 723, 6 гривень, що спричинило тяжкі наслідки державі.

Так, у заначений період службовими особами Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області прийнято рішення про передачу земельних ділянок у власність для ведення особистого селянського господарства 47 фізичним особам, при цьому 68 земельних ділянок передано даним особам в порушення вимог ч. 1 ст. 121 Земельного кодексу України, тобто понад норму безоплатної приватизації землі.

Враховуючи наведене, прокурор в своєму клопотанні вказує, що земельні ділянки набуті з порушенням вимог чинного Земельного кодексу України (в даному випадку, повторно після реалізації громадянами права на безоплатне отримання у власність земельних ділянок із земель державної власності для ведення особистого селянського господарства в розмірі не більше 2,0 гектарів, як це визначено ч. 1 ст. 121 Земельного кодексу України), та в подальшому відчужені на користь третіх осіб, є предметом вчинення злочину, будуть використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час зазначеного кримінального провадження, забезпечення спеціальної конфіскації та (або) цивільного позову у провадженні.

З врахуванням зазначеного, вказує, що з метою проведення повного, всебічного та об`єктивного досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні існує потреба у збережені об`єктів земельних ділянок, що відведені громадянам з порушенням вимог чинного земельного законодавства, з метою недопущення подальшого їх відчуження або вчинення відносно них інших дій (поділу, об`єднання, будь-якого іншого використання як об`єкта цивільних прав), що унеможливлять в подальшому їх повернення до державної власності, а тому слід накласти арешт на зазначені у клопотанні 68 земельних ділянок.

Окрім того, зазначає, що під час досудового розслідування об`єктивно може виникнути необхідність у проведенні ряду експертиз, проведення оглядів зазначених земельних ділянок, в тому числі, із залученням спеціалістів контролюючих та експертних установ.

Також в обґрунтування клопотання прокурор вказує, що санкція ч. 2 ст. 364 КК України за вчинення вказаного злочину передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років. За таких обставин, з метою забезпечення можливої спеціальної конфіскації, виникає необхідність у накладенні арешту на земельні ділянки, що відведені громадянам з порушенням вимог чинного земельного законодавства.

Вказує й те, що в ході здійснення досудового розслідування постане питання про відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, а саме повернення до державної власності земельних ділянок, отриманих злочинним шляхом, а тому з метою недопущення подальшого відчуження земельних ділянок або вчинення відносно них інших дій (поділу, об`єднання, будь-якого іншого використання як об`єкта цивільних прав), є необхідність у накладенні арешту на такі земельні ділянки.

Разом з тим, ухвалою слідчого судді Ізяславського районного суду Хмельницької області ОСОБА_3 від 14.03.2018 року в задоволенні клопотання прокурора Шепетівської місцевої прокуратури ОСОБА_2 по кримінальному провадженню №0000010 від 01.03.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України про арешт було відмовлено.

Однак, слід констатувати, що ухвалою від 27.03.2018 року колегією суддів судової палати з розгляду кримінальних справ апеляційного суду Хмельницького області ухвалу слідчого судді Ізяславського районного суду Хмельницької області від 14.03.2018 року про відмову в задоволенні клопотання прокурора про арешт майна в кримінальному провадженні №0000010 від 01.03.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України скасовано та призначено новий розгляд в суді першої інстанції.

Згідно протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 04.04.2018 року матеріали передано слідчому судді Ізяславського районного суду Хмельницької області ОСОБА_1 .

Слідчий суддя, дослідивши клопотання з додатками, приходить до висновку про необхідність повернення клопотання прокурору, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Частиною 3 ст. 172 КПК України встановлено, що слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Слідчим суддею встановлено, що подане прокурором клопотання про арешт майна не відповідає вимогам ст. 171 КПК України, оскільки відсутнє відповідне обґрунтування необхідності арешту, зазначеного майна, що і є підставою для повернення клопотання прокурору.

Стаття перша Першого протоколу Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод проголошує, що кожна фізична або юридична особа має право вільно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Для з`ясування права на «позбавлення майна» слід встановити, чи було забезпечено справедливу рівновагу між вимогами загальних інтересів суспільства та вимогами захисту основних прав людини.

При цьому, слід зазначити, що зміст мотивувальної частини клопотання прокурора не відповідає резолютивній. Так, з мотивувальної частини клопотання слідує, що арешт потрібно накласти на земельні ділянки, які розташовані на території М`яктотівської сільської ради Ізяславського району Хмельницької області (при оформленні також допущена описка в назві сільської ради), а в резолютивній частині зазначені кадастрові номери земельних ділянок, які знаходяться ще і на території Хмельницького, Ярмолинецького, Кам`янець-Подільського, Старосинявського, Летичівського, Городоцького, Шепетівського районів, без відповідного обґрунтування підстав і мети накладення на них арешту.

На вказані обставини також звернув увагу апеляційний суд Хмельницького області в своїй ухвалі від 27.03.2018 року.

Тим самим, слідчий суддя прийшов до висновку, що в силу вимог кримінального процесуального закону клопотання про арешт майна підлягає поверненню прокурору, а для усунення недоліків клопотання слід встановити строк в сімдесят дві години.

Керуючись вимогами ст.ст. 170-172 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ :
Клопотання прокурора Шепетівської місцевої прокуратури молодшого радника юстиції ОСОБА_2 про арешт майна в кримінальному провадженні №0000010 від 01.03.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 364 КК України, повернути прокурору.

Встановити строк в сімдесят дві години з моменту отримання копії даної ухвали для усунення зазначених у ній недоліків.

Роз`яснити, що повернення клопотання не є перешкодою для повторного звернення до слідчого судді з клопотанням про вжиття заходів кримінального провадження (арешт майна).

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1