Машівський районний суд Полтавської області
Справа № 540/22/18
Номер провадження 1-кп/540/55/18
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
12.01.2018 Машівський районний суд Полтавської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

потерпілого ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в смт Машівка кримінальне провадження № 0000127 від 26.05.2017р. відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та зареєстрованого АДРЕСА_1 , фактично проживаючого АДРЕСА_2 , раніше не судимого, 15.12.2017 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 11:40 год. 13.01.2018р.

обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.289 КК України,

в с т а н о в и в :

В ході проведення підготовчого судового засідання прокурор просив призначити судовий розгляд кримінального провадження, вважаючи, що для цього дотримані всі вимоги, передачені КПК України. Обвинувачений та потерпілий проти призначення судового розгляду також не заперечував.

Заслухавши думку учасників процесу, вивчивши обвинувальний акт з додатками, суд приходить до висновку про необхідність призначення судового розгляду даного кримінального провадження, оскільки воно відповідно до ст. 34 КПК України підсудне Машівському районному суду, підстави для прийняття рішень, передбачених п.п. 1-4 ч.3 ст. 314 КПК України відсутні.

Зазначене судове засідання відповідно до вимог ст. ст. 27, 31 КПК України слід проводити відкрито, суддею одноособово, за участю: прокурора, потерпілого та обвинуваченого.

Прокурором також було заявлено клопотання про обрання обвинуваченому строком на 60 днів запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, яке за згодою обвинуваченого розглянуто до спливу 3-х годин після його вручення.

Клопотання обґрунтоване тим, що причетність ОСОБА_5 до вчинення злочину, передбаченого ч.2 ст.289 КК України підтверджується зібраними у ході досудового розслідування доказами, існують ризики: під загрозою покарання може переховуватись від органів досудового розслідування та слідства, впливати на потерпілого та свідків у кримінальному провадженні, вчинити інші кримінальні правопорушення. Метою застосування запобіжного заходу є запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Також покликається на неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів, оскільки обвинувачений з метою уникнення від кримінальної відповідальності може переховуватись від суду, що виключає застосування особистого зобов`язання; письмові звернення осіб, які поручаються за ОСОБА_5 не надходили і тому особиста порука також виключається; застава також неможлива за відсутності заяв або клопотань про врахування можливостей внесення застави; домашній арешт є недоцільним оскільки ОСОБА_5 підлягає постійному візуальному контролю з метою запобігання вчиненню вищевказаних ризиків. Після зміни запобіжного заходу у кримінальному провадженні з тримання під вартою на домашній арешт, останнім свої процесуальні обов`язки не виконано. ОСОБА_5 протягом 6 місяців переховувався від органу досудового розслідування та суду, що безпосередньо підтверджує високу ймовірність настання указаних ризиків.

Прокурор просив клопотання задовольнити та пояснив, що документи на обґрунтування клопотання відсутні, обвинувачений ОСОБА_5 перебуває під вартою до 06.02.2017 року по кримінальному провадженні № 0001237, яке розглядається в Октябрському районному суді м.Полтава.

Обвинувачений заперечував проти обрання запобіжного заходу та пояснив, що оскільки досудове слідство закінчилося, а тому ризиків немає, впливати на свідків та потерпілого він не буде, відносно нього розглядається кримінальне провадження за ст.396 КК України в Октябрському районному суді м.Полтава, після чого від дачі показів відмовився.

Потерпілий покладається на розсуд суду.

Заслухавши думку учасників процессу, розглянувши клопотання, суд приходить до такого висновку.

Так, ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.289 КК України, який є злочином середньої тяжкості та передбачає покарання до 05 років позбавлення волі.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний відносно обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Як убачається з обвинувального акта та реєстру матеріалів досудового розслідування (а.с.1-6), обвинуваченому обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою 15.12.2017 року, термін дії ухвали закінчується 13.01.2018 р.

Суд вважає, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України. Відповідно до вимог пунктів 1, 3, 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини (надалі Конвенція) згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою, а ризик переховування від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення.

За змістом статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. 2. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Натомість на підтвердження указаних ризиків жодного документу суду не надано, як і на доведення підозри.

Як убачається з матеріалів кримінального провадження, ОСОБА_5 раніше не судимий, відомості щодо інших кримінальних проваджень відносно обвинуваченого відсутні, не додано таких документів і до клопотання про обрання запобіжного заходу.

Згідно п.3 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.

Також суд не убачає підстав вирішити питання про можливість застосування до обвинуваченого більш м`яких запобіжних заходів за відсутності документів щодо особи обвинуваченого, обґрунтованості підозри та ймовірних ризиків.

Так, відповідно до ч.1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно ч. 2 с.194 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

За ч.3 указаної статті слідчий суддя, суд має право зобов`язати підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого органу державної влади, визначеного слідчим суддею, судом, якщо прокурор доведе обставини, передбачені пунктом 1 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктами 2 та 3 частини першої цієї статті.

Згідно ч.4 указаної статті якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

У зв`язку з наведеним суд не вбачає підстав для застосування до обвинуваченого найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та приходить до висновку про відмову в задоволенні клопотання прокурора.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 314-316 КПК України, суд, -

у х в а л и в :
Призначити судовий розгляд кримінального провадження відносно ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.289 КК України о 11.00 год. 24 січня 2018 року в приміщенні Машівського районного суду.

У задоволенні клопотання прокурора про обрання відносно обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відмовити.

Судовий розгляд здійснюватиметься суддею одноособово у відкритому судовому засіданні.

У судове засідання викликати: прокурора, потерпілого, обвинуваченого.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1