Справа № 1
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
15 січня 2018 року м. Ужгород
Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , ознайомившись із клопотанням старшого слідчого СУ ГУНП в Закарпатській області майора поліції ОСОБА_2 , погоджене прокурором Прокуратури Закарпатської області ОСОБА_3 , про арешт майна, -
В С Т А Н О В И В:
З внесеного клопотання та матеріалів, доданих до нього, встановлено, що Головним управлінням Національної поліції в Закарпатській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000303 від 02.08.2017 року за ч. 5 ст. 185, ст. 179 КК України.
Старший слідчий СУ ГУНП в Закарпатській області майор поліції ОСОБА_2 , за погодженням з прокурором Прокуратури Закарпатської області ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з клопотанням про арешт речей та предметів, які були вилучені 29.08.2017 року під час проведення обшуку в будинку АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на: синтезатор марки «Yamaha PSR R 300» серійний номер НОМЕР_1 ; 2 акустичні колонки марки «Yaiviaha»; 2 хрести з металу жовтого кольору; 2 підсвічники з металу; 4 церковні чаші, виготовлені з металу та одна підставка; 2 церковні лампадки; 2 ложечки для причастя, виготовлені з металу; 2 хрестики з металу; мікрофон марки «JTS» моделі «GM-5212»; мікрофон чорного кольору з кабелем. Метою арешту є забезпечення зберігання речових доказів.
Клопотання мотивоване тим, що в органу досудового слідства наявні достатні підстави вважати, що вищевказані вилучені під час проведення обшуку в будинку АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , предмети та речі мають значення речових доказів, містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі є предметами, що були об`єктом кримінально протиправних дій.
Дослідивши подане клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Згідно зі ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Одним із таких заходів є арешт майна.

Відповідно до загальних правил застосування заходів забезпечення кримінального провадження, визначених ст. 132 КПК України, застосування таких заходів не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою застосування цих заходів, наявна потреба досудового розслідування в їх застосуванні, можливість виконання завдання досудового розслідування лише за умови їх застосування, ця потреба виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Згідно з положеннями ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Кримінальний процесуальний кодекс України передбачає можливість тимчасового вилучення майна у трьох випадках: 1) у затриманої особи; 2) при проведенні огляду; 3) при проведенні обшуку. Майно є тимчасово вилученим до його повернення або вирішення питання про його арешт.

Згідно з ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Як встановлено слідчим суддею, клопотання про арешт майна подане слідчим через канцелярію суду 11.01.2018 року, а майно (синтезатор марки «Yamaha PSR R 300» серійний номер YBSK01046; 2 акустичні колонки марки «Yaiviaha»; 2 хрести з металу жовтого кольору; 2 підсвічники з металу; 4 церковні чаші, виготовлені з металу та одна підставка; 2 церковні лампадки; 2 ложечки для причастя, виготовлені з металу; 2 хрестики з металу; мікрофон марки «JTS» моделі «GM-5212»; мікрофон чорного кольору з кабелем) було тимчасово вилучене в ході проведення обшуку 29.08.2017 року (згідно з копією протоколу обшуку, яка міститься в матеріалах справи).

Таким чином, слідчим пропущено строк звернення з клопотанням про арешт майна. Водночас, клопотання про поновлення пропущеного строку із зазначенням причин поважності пропуску такого, слідчим не заявлено.

Як випливає з ч. 2 ст. 170 КПК України, метою арешту майна є: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Підставою арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Як встановлено слідчим суддею, клопотання слідчого подане з порушенням ст. 171 КПК України: слідчим не наведено підставу (-и) відповідно до положень статті 170 цього Кодексу.

Окрім того, долучені до клопотання копії документів належним чином не засвідчені, що позбавляє слідчого суддю можливості пересвідчитися в ідентичності цих документів, в той час, як інформація, що в них міститься, має суттєве значення під час розгляду клопотання цієї категорії та може істотно вплинути на висновки слідчого судді.

Оскільки встановлено, що погоджене прокурором клопотання слідчого про арешт майна не відповідає вимогам ст. 171 КПК України, слідчий суддя вважає неможливим розглянути його, як про це просить в клопотанні слідчий.

Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

За наведених обставин слідчий суддя вважає, що відповідно до наведених вимог кримінального процесуального закону, клопотання про арешт майна підлягає поверненню прокурору, який його погодив, а для усунення недоліків клопотання слід встановити строк в сімдесят дві години, початок обчислення якого рахувати з моменту фактичного отримання вказаного клопотання прокурором.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-172 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:
Клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Закарпатській області майора поліції ОСОБА_2 , погоджене прокурором Прокуратури Закарпатської області ОСОБА_3 , про арешт майна - повернути прокурору Прокуратури Закарпатської області ОСОБА_3 .

Встановити строк в сімдесят дві години з моменту отримання копії даної ухвали для усунення зазначених у ній недоліків.

Роз`яснити, що повернення клопотання не є перешкодою для повторного звернення до слідчого судді з клопотанням про вжиття заходів кримінального провадження (арешт майна).

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду ОСОБА_1