Справа № 646/8867/17
№ провадження 1-кс/646/6117/2017
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
27.12.2017 року м.Харків
Слідчий суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі місцевого суду клопотання старшого слідчого першого слідчого відділу управління прокуратури Харківської області ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 0001128 від 18 жовтня 2017 року про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Харкова, громадянки України, українки, з вищою освітою, заміжньої, начальника приймальника-розподільника для дітей ГУ НП в Харківській області, яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , не судимої,

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 3661 КК України,

В С Т А Н О В И В:
У грудні 2017 року в провадження слідчого судді Червонозаводського районного суду м. Харкова надійшло клопотання, про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у відношенні підозрюваної ОСОБА_5 .

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що ОСОБА_5 підозрюється у тому, що перебуваючи на посаді начальника приймальника-розподільника для дітей Головного управління Національної поліції в Харківській області, зобов`язана була подавати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, передбаченої Законом України «Про запобігання корупції».

30 жовтня 2016 року о 21 годині 12 хвилини 25 секунди, із застосуванням електронного цифрового підпису, отриманого в Акредитованому центрі сертифікації ключів Інформаційно-довідкового департаменту Державної фіскальної служби України ОСОБА_5 з персонального комп`ютера з ІР-адресою: НОМЕР_1 шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції (https://nazk.gov.ua/), розташованому за адресою: місто Київ, Печерський район, бульвар Дружби Народів, 28, подала декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, передбачену Законом України «Про запобігання корупції», за 2015 рік.

Згідно зі статтею 1 Закону України «Про запобігання корупції» термін «члени сім`ї» вживається в цьому Законі у такому значенні особи, які перебувають у шлюбі, а також їхні діти, у тому числі повнолітні, батьки, особи, які перебувають під опікою і піклуванням, інші особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки (крім осіб, взаємні права та обов`язки яких не мають характеру сімейних), у тому числі особи, які спільно проживають, але не перебувають у шлюбі.

У поданій декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2015 рік у розділі 12 «Грошові активи» ОСОБА_5 відобразила відомості про відсутність у неї та членів її сім`ї об`єктів для декларування. Разом з тим ОСОБА_5 не відображено ряд об`єктів, що підлягають декларуванню.

Так, у жовтні 2013 року ОСОБА_5 були зняті грошові кошти готівкою з особистого депозитного рахунку АБ «Укргазбанк» за договором №АТ-7781Ф/12НАR від 24.09.2012 в сумі 26 700 доларів США (станом на жовтень 2013 року за кусом НБУ еквівалентно 216 270 грн.)

Також, у період з 09.04.2014 по 13.05.2014 ОСОБА_5 були зняті грошові кошти готівкою з особистого депозитного рахунку АБ «Укргазбанк» за договором №009/10/13/0270 від 03.10.2013 в сумі 24 969 доларів США (станом на 13.05.2014 за кусом НБУ еквівалентно 290 636,16 грн.)

Крім того, у період 11.04.2014 по 15.05.2014 членом сім`ї декларанта, а саме її чоловіком ОСОБА_7 були зняті грошові кошти готівкою з особистого депозитного рахунку АБ «Укргазбанк» за договором №008/10/13/0270 від 03.10.2013 в сумі 24 124,27 доларів США (станом на 15.05.2014 за кусом НБУ еквівалентно 279 901,99 грн.)

25.03.2013 ОСОБА_7 були зняті грошові кошти готівкою з особистого депозитного рахунку ПАТ Банк «Траст» за договором №14920-Л-840/4 від 24.12.2012 в сумі 25 104,97 доларів США (станом на 25.03.2013 за кусом НБУ еквівалентно 200 664,03 грн.)

Тобто, згідно з пунктом 8 частини першої статті 46 Закону України «Про запобігання корупції» у декларації зазначаються відомості про наявні грошові активи, у тому числі готівкові кошти, кошти, розміщені на банківських рахунках, внески до кредитних спілок та інших небанківських фінансових установ, кошти, позичені третім особам, а також активи у дорогоцінних (банківських) металах. Відомості щодо грошових активів включають дані про вид, розмір та валюту активу, а також найменування та код Єдиного державного реєстру підприємств і організацій України установи, в якій відкриті відповідні рахунки або до якої зроблені відповідні внески. Не підлягають декларуванню наявні грошові активи (у тому числі готівкові кошти, кошти, розміщені на банківських рахунках, внески до кредитних спілок та інших небанківських фінансових установ, кошти, позичені третім особам) та активи у дорогоцінних (банківських) металах, сукупна вартість яких не перевищує 50 мінімальних заробітних плат, встановлених на 1 січня звітного року.

Проте, ОСОБА_5 не відобразила відомостей про наявні у неї та членів її сім`ї готівкових коштів у розмірі 100 898,24 доларів США, що за курсом Національного банку України станом на 21 березня 2016 року еквівалентно 2 647 771,61 грн.

Крім того, у поданій декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2015 рік у розділі 3 «Об`єкти нерухомості» ОСОБА_5 відобразила відомості про відсутність у неї та членів її сім`ї об`єктів нерухомого майна, що належать їм на праві користування. Разом з тим ОСОБА_5 не відображені усі об`єкти нерухомого майна, що підлягають декларуванню.

Так, встановлено, що ОСОБА_5 протягом 2015 року фактично проживала спільно з членами своєї сім`ї, а саме з чоловіком ОСОБА_7 , донькою ОСОБА_8 та сином ОСОБА_9 у квартирі загальною площею 183,5 кв.м за адресою: АДРЕСА_2 , що належить на праві власності ОСОБА_10 на підставі договору купівлі-продажу №2909 від 17.06.2011 року. Тобто, ОСОБА_5 достовірно було відомо, що станом на момент подачі декларації вказаний об`єкт нерухомого майна належав їй та членам її сім`ї на праві користування, і відповідно до пункту 2 частини 1 статті 46 Закону України «Про запобігання корупції» відомості про вищезазначену квартиру підлягали зазначенню у декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, передбаченої Законом України «Про запобігання корупції».

Таким чином, ОСОБА_5 , усвідомлюючи, що дані про право користування квартирою та наявність у неї та її чоловіка ОСОБА_7 грошових активів, а саме готівкових коштів, які набуті за час їхнього спільного проживання однією родиною, мають бути зазначені в декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, передбаченої Законом України «Про запобігання корупції», діючи з прямим умислом, у порушення положень пунктів 1, 2, 3, 5 та 10 частини 1 статті 46 Закону України «Про запобігання корупції», у поданій нею 30 жовтня 2016 року декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, передбаченої Законом України «Про запобігання корупції», за 2015 рік не зазначила перелічені об`єкти декларування загальною вартістю 2647771 грн.

Відповідно до абзацу 4 статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2015 рік» розмір одного прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 30 жовтня 2016 року становив 1450 грн. Таким чином, відомості, які подані ОСОБА_5 в декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, передбаченої Законом України «Про запобігання корупції», відрізняються від достовірних на суму понад 1820 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Отже, ОСОБА_5 , будучи суб`єктом декларування, подала завідомо недостовірні відомості у декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, передбаченої Законом України «Про запобігання корупції», за 2015 рік.

Крім того, ОСОБА_5 , діючи умисно, будучи суб`єктом декларування, повторно подала завідомо недостовірні відомості у декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, передбаченої Законом України «Про запобігання корупції», за таких обставин.

21 березня 2017 року о 14 годині 06 хвилини 25 секунди, із застосуванням електронного цифрового підпису, отриманого в Акредитованому центрі сертифікації ключів Інформаційно-довідкового департаменту Державної фіскальної служби України ОСОБА_5 з персонального комп`ютера з ІР-адресою: НОМЕР_2 шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції (https://nazk.gov.ua/), розташованому за адресою: місто Київ, Печерський район, бульвар Дружби Народів, 28, подала декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, передбачену Законом України «Про запобігання корупції», за 2016 рік.

У поданій декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2016 рік у розділі 12 «Грошові активи» ОСОБА_5 відобразила відомості про відсутність у неї та членів її сім`ї об`єктів для декларування. Разом з тим ОСОБА_5 не відображено ряд об`єктів, що підлягають декларуванню.

Так, у жовтні 2013 року ОСОБА_5 були зняті грошові кошти готівкою з особистого депозитного рахунку АБ «Укргазбанк» за договором №АТ-7781Ф/12НАR від 24.09.2012 в сумі 26 700 доларів США (станом на жовтень 2013 року за кусом НБУ еквівалентно 216 270 грн.)

Також, у період з 09.04.2014 по 13.05.2014 ОСОБА_5 були зняті грошові кошти готівкою з особистого депозитного рахунку АБ «Укргазбанк» за договором №009/10/13/0270 від 03.10.2013 в сумі 24 969 доларів США (станом на 13.05.2014 за кусом НБУ еквівалентно 290 636,16 грн.)

Крім того, у період 11.04.2014 по 15.05.2014 членом сім`ї декларанта, а саме її чоловіком ОСОБА_7 були зняті грошові кошти готівкою з особистого депозитного рахунку АБ «Укргазбанк» за договором №008/10/13/0270 від 03.10.2013 в сумі 24 124,27 доларів США (станом на 15.05.2014 за кусом НБУ еквівалентно 279 901,99 грн.)

25.03.2013 ОСОБА_7 були зняті грошові кошти готівкою з особистого депозитного рахунку ПАТ Банк «Траст» за договором №14920-Л-840/4 від 24.12.2012 в сумі 25 104,97 доларів США (станом на 25.03.2013 за кусом НБУ еквівалентно 200 664,03 грн.)

Проте, ОСОБА_5 не відобразила відомостей про наявні у неї та членів її сім`ї готівкових коштів у розмірі 100 898,24 доларів США, що за курсом Національного банку України станом на 21 березня 2016 року еквівалентно 2 647 771,61 грн.

Крім того, у поданій декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2016 рік у розділі 3 «Об`єкти нерухомості» ОСОБА_5 відобразила відомості про відсутність у неї та членів її сім`ї об`єктів нерухомого майна, що належать їм на праві користування. Разом з тим ОСОБА_5 не відображені усі об`єкти нерухомого майна, що підлягають декларуванню.

Так, встановлено, що ОСОБА_5 протягом 2016 року фактично проживала спільно з членами своєї сім`ї, а саме з чоловіком ОСОБА_7 , донькою ОСОБА_8 та сином ОСОБА_9 у квартирі загальною площею 183,5 кв.м за адресою: АДРЕСА_2 , що належить на праві власності ОСОБА_10 на підставі договору купівлі-продажу №2909 від 17.06.2011 року. Тобто, ОСОБА_5 достовірно було відомо, що станом на момент подачі декларації вказаний об`єкт нерухомого майна належав їй та членам її сім`ї на праві користування, і відповідно до пункту 2 частини 1 статті 46 Закону України «Про запобігання корупції» відомості про вищезазначену квартиру підлягали зазначенню у декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, передбаченої Законом України «Про запобігання корупції».

Таким чином, ОСОБА_5 , усвідомлюючи, що дані про право користування квартирою та наявність у неї та її чоловіка ОСОБА_7 грошових активів, а саме готівкових коштів, які набуті за час їхнього спільного проживання однією родиною, мають бути зазначені в декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, передбаченої Законом України «Про запобігання корупції», діючи з прямим умислом, у порушення положень пунктів 1, 2, 3, 5 та 10 частини 1 статті 46 Закону України «Про запобігання корупції», у поданій нею 21 березня 2016 року декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, передбаченої Законом України «Про запобігання корупції», за 2016 рік не зазначила перелічені об`єкти декларування загальною вартістю 2 647 771, 61 грн.

Отже, ОСОБА_5 , будучи суб`єктом декларування, подала завідомо недостовірні відомості у декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, передбаченої Законом України «Про запобігання корупції», за 2016 рік.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання слідчого та просив його задовольнити.

Підозрювана та її захисник у судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання, вважали, що взагалі не має підстав для обрання запобіжного заходу.

Слідчий суддя, вислухавши прокурора, підозрювану, захисника, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.

Статтею 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

- переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

- знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

- незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

- перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

- вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Слідчим суддею встановлено, що 18 жовтня 2017 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001128 були внесені відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 3661 КК України.

11 грудня 2017 року орган досудового розслідування повідомив ОСОБА_5 про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 3661 КК України.

Надані до клопотання матеріали: витяги з Єдиного державного реєстру декларацій суб`єкта декларування ОСОБА_5 за періоди 2015-2017 років, витяги з ІТС реєстру із зазначенням дій, а саме дати, часу, ip адреси та тривалості сесій, протокол допиту ОСОБА_7 від 24.11.2017, копії депозитного договору від 03.10.2013 з додатками на ім`я ОСОБА_5 , копія договору на відкриття «ощадного рахунку та обслуговування платіжної картки АБ «Укргазбанк» ОСОБА_5 , копія договору банківського вкладу «Лідер» № 14920-Л-840/4 від 24.12.2012 на ім`я ОСОБА_11 , копія депозитного договору № 008/10/13/0270 від 03.10.2013, свідчать про обґрунтованість повідомленої ОСОБА_5 підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 3661 КК України.

Згідно зі ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

- вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

- тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;

- вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;

- міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;

- наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;

- репутацію підозрюваного, обвинуваченого;

- майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;

- наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;

- дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;

- наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;

- розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Вивченням особистості підозрюваної ОСОБА_5 встановлено, що вона раніше не судима, на обліку у лікаря нарколога і психіатра не перебуває, заміжня, є матір`ю двох неповнолітніх дітей, має постійне місце проживання, за місцем служби характеризується виключно позитивно, що свідчить про міцні соціальні зв`язки.

Згідно з ч.3 ст. 176 КПК України слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Таким чином, проаналізувавши всі вищевказані обставини, приходжу до висновку про те, що під час розгляду даного клопотання стороною обвинувачення не було надано достатніх та належних доказів на підтвердження обставин, що свідчать про необхідність застосування до обвинуваченої запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, оскільки прокурором не доведено існування ризику незаконного впливу підозрюваного на потерпілого та свідків, а також вчинення іншого кримінального правопорушення.

Тому підстав для обрання відносно підозрюваної запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у даному випадку не вбачається.

Разом з тим, враховуючи таку обставину, як міцність соціальних зв`язків підозрюваної, приходжу до висновку, що разом з іншими обставинами особистої ситуації підозрюваної та обґрунтованою підозрою у вчиненні нею інкримінованих правопорушень, з метою виключення можливості перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, є підстави для обрання відносно неї такого запобіжного заходу як особисте зобов`язання.

На підставі викладеного і керуючись статтями 176-178, 179, 184, 193, 194, 196, 197, 205, 309, 372 КПК України,

У Х В А Л И В :
У задоволенні клопотання про застосування до підозрюваної ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту - відмовити.

Обрати підозрюваній ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання та покласти на неї такі обов`язки:
1) прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;
2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
3) утримуватися від спілкування з будь-якою особою, визначеною слідчим, слідчим суддею, судом, або спілкуватися з нею із дотриманням умов, визначених слідчим, слідчим суддею, судом.
Строк дії ухвали встановити по 11 лютого 2018 року, включно.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом 5 днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя: ОСОБА_1