Справа № 296/1602/18
УХВАЛА
Іменем України
22 лютого 2018 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого слідчого військової прокуратури Житомирського гарнізону ОСОБА_3 про арешт майна,

ВСТАНОВИВ:

21.02.2018 до Корольовського районного суду м. Житомира звернувся старший слідчий із клопотанням, в якому просить накласти арешт документи та майно, власником яких є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: три пусті пластикові каністри ємністю 20 літрів; дві каністри ємністю 20 літрів з рідиною, схожою на нафтопродукти; договір оренди №1 від 22 листопада 2013 року на 11 арк.; фіскальні чеки в кількості 17 шт.; дві банківські картки ПрАТ «Приватбанк» з номерами НОМЕР_1 та НОМЕР_2 ; предмет схожий на пістолет чорного кольору з набоями до нього марки «Zoraki-MOD.914-S» серійний номер НОМЕР_3 ; копія паспорта ОСОБА_4 ; витяг про реєстрацію у Державному реєстрі іпотек; лист голови Житомирської ОДА на ім`я ФОП ОСОБА_4 на 2 арк.; лист державного агентства рибного господарства України на 2 арк.

Відповідно до ст.170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Слідчим суддею встановлено, що у провадженні військової прокуратури Житомирського гарнізону перебувають матеріали кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000227 від 15.08.2018, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.407 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що посадові особи військової частини НОМЕР_4 та НОМЕР_5 , які дислокуються на одній території за адресою: АДРЕСА_1 , за попередньою змовою групою осіб, використовуючи надані їм повноваження та зловживаючи своїм службовим становищем, в період 2018 року, привласнили пально-мастильні матеріали, які є військовим майном. З метою їх подальшої реалізації цивільним особам.

Так, командир військової частини НОМЕР_5 полковник ОСОБА_5 , діючи групою осіб у складі підлеглих йому військовослужбовців: ТВО начальника складу військової частини НОМЕР_5 ОСОБА_6 та начальника служби ПММ військової частини НОМЕР_5 прапорщика ОСОБА_4 , залучивши до неї також начальника складу паливо-мастильних матеріалів військової частини НОМЕР_4 прапорщика ОСОБА_7 , систематично вчиняли викрадення пального військової частини НОМЕР_4 , яке продавали цивільним особам.

Вказане пальне перед викраденням зі складу військової частини незаконно списувалося на непрацюючу військову техніку військової частини НОМЕР_4 начальником складу паливо-мастильних матеріалів військової частини НОМЕР_4 прапорщиком ОСОБА_7 , тим самим визначаючи об`єм пального, яке можна викрасти. У свою чергу, ТВО начальника складу військової частини НОМЕР_5 ОСОБА_6 , у під відомстві якого знаходяться паливно-мастильні матеріали військової частини НОМЕР_4 , один раз на тиждень незаконно вилучав їх зі складу та передавав начальнику служби ПММ військової частини НОМЕР_5 прапорщику ОСОБА_4 , після чого вони на транспортних засобах військової частини НОМЕР_5 здійснювали незаконне вивезення пального з території військової частини, де реалізовували його різним особам.

Всього за вказаний період вищезазначеними службовими особами військових частин НОМЕР_4 та НОМЕР_5 незаконно викрадено військового майна близько 1 тонни бензину марки А92 та близько 1 тонни дизельного пального.

20 лютого 2018 року в ході проведення обшуку, на підставі ухвали слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира від 13.11.2018, за місцем проживання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_2 , виявлено та вилучено наступне майно та документи: три пусті пластикові каністри ємністю 20 літрів; дві каністри ємністю 20 літрів з рідиною, схожою на нафтопродукти; договір оренди №1 від 22 листопада 2013 року на 11 арк.; фіскальні чеки в кількості 17 шт.; дві банківські картки ПрАТ «Приватбанк» з номерами НОМЕР_1 та НОМЕР_2 ; предмет схожий на пістолет чорного кольору з набоями до нього марки «Zoraki-MOD.914-S» серійний номер НОМЕР_3 ; копія паспорта ОСОБА_4 ; витяг про реєстрацію у Державному реєстрі іпотек; лист голови Житомирської ОДА на ім`я ФОП ОСОБА_4 на 2 арк.; лист державного агентства рибного господарства України на 2 арк.

З метою досягнення дієвості, повного об`єктивного та всебічного проведення досудового розслідування кримінального провадження, ініціатор клопотання просив накласти арешт на вилучені речі.

В судове засідання слідчий не з`явився, подав заяву про розгляд справи за його відсутності.

На підставі ч.2 ст.172 КПК України розгляд клопотання здійснено без повідомлення власника майна, оскільки це необхідно з метою забезпечення арешту майна.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчим суддею встановлено.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Частиною 2 ст.170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою 1) забезпечення збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Статтею 98 КПК України, визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Враховуючи вищевикладене, та з метою збереження речових доказів, для запобігання можливості їх приховування, використання, передачі та відчуження, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.170-173, 175, 309, 372, 392, 532 КПК України,

УХВАЛИВ:

Клопотання старшого слідчого військової прокуратури Житомирського гарнізону ОСОБА_3 задовольнити.

Накласти арешт на документи та майно, власником яких є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме:

-Три пусті пластикові каністри ємністю 20 літрів;

-Дві каністри ємністю 20 літрів з рідиною, схожою на нафтопродукти;

-Договір оренди №1 від 22 листопада 2013 року на 11 арк.;

-Фіскальні чеки в кількості 17 шт.;

-Дві банківські картки ПрАТ «Приватбанк» з номерами НОМЕР_1 та НОМЕР_2 ;

-Предмет схожий на пістолет чорного кольору з набоями до нього марки «Zoraki-MOD.914-S» серійний номер НОМЕР_3 ;

-Копія паспорта ОСОБА_4 ;

-Витяг про реєстрацію у Державному реєстрі іпотек;

-Лист голови Житомирської ОДА на ім`я ФОП ОСОБА_4 на 2 арк.;

-Лист державного агентства рибного господарства України на 2 арк.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1