АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
11 вересня 2017 року м. Київ
Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Апеляційного суду м. Києва у складі:
головуючого судді ОСОБА_1
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3
при секретарі судового засідання ОСОБА_4

розглянувши в приміщенні суду у відкритому судовому засіданні матеріали судового провадження за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_5 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 09 серпня 2017 року,
за участю прокурора ОСОБА_7 ,
захисника ОСОБА_5 ,
підозрюваного ОСОБА_6 ,

в с т а н о в и л а:
Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 09.08.2017 року, задоволено клопотання слідчого СУ Головного управління Національної поліції в м. Києві ОСОБА_8 , погоджене з прокурором відділу прокуратури м. Києва ОСОБА_7 , та продовжено дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою тривалістю 60 (шістдесят) днів, тобто до 08.10.2017 року, включно, щодо:
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, перебуваючого у цивільному шлюбі, не працюючого, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,
якому оголошена підозра у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 1 ст.307, ч. 2 ст. 307, ч. 3 ст. 307 КК України.
Продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_6 обґрунтовується тим, що строк дії попереднього рішення суду щодо застосування запобіжного заходу у вигляді тримання останнього під вартою закінчується 12.08.2017 року і завершити досудове розслідування у кримінальному провадженні до вказаного строку об`єктивно не можливо у зв`язку з необхідністю виконання ряду процесуальних дій, а також тим, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні ряду кримінальних правопорушень, серед яких є особливо тяжке кримінальне правопорушення, передбачене ч.3 ст. 307 КК України, за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі від дев`яти до дванадцяти років з конфіскацією майна та перебуваючи на волі, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь - яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, у зв`язку з чим менш суворі запобіжні заходи не достатні для запобігання вказаним ризикам, які не зменшилися та продовжують існувати
Не погоджуючись з таким рішенням слідчого судді, захисник ОСОБА_5 в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу у якій просить ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 09.08.2017 року скасувати та постановити нову ухвалу, якою обрати щодо ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, або альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, розмір якої не перевищує мінімальний розмір застави, передбачений п.3 ч. 5 ст. 182 КПК України.
На обгрунтування доводів апеляційної скарги посилається на те, що в судовому засіданні органом досудового розслідування чи прокурором не було надано слідчому судді жодного аргументованого доказу того, що перебуваючи на волі, підозрюваний ОСОБА_6 буде переховуватися від органу досудового розслідування, може знищити чи спотворити докази по справі, незаконно впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, або вчинити інше кримінальне правопорушення.
При розгляді апеляційної скарги, захисник ОСОБА_5 просить врахувати характеризуючі ОСОБА_6 дані, а саме те, що останній не судимий, має постійне місце проживання в м. Києві, за місцем проживання характеризується позитивно, має на утриманні вагітну співмешканку, з малолітньою дитиною.
Заслухавши суддю-доповідача щодо змісту оскарженої ухвали слідчого судді, доводи підозрюваного ОСОБА_6 та його захисника ОСОБА_5 щодо обставин викладених в апеляційній скарзі в інтересах підозрюваного, яку вони підтримали в судовому засіданні апеляційного суду за наведених у ній обставин і просили її задовольнити, доводи прокурора про законність та обґрунтованість ухвали слідчого судді та необхідність залишити її без змін, а апеляційну скаргу без задоволення, вивчивши матеріали провадження за клопотанням слідчого, перевіривши та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з таких підстав.
15.06.2017 року ОСОБА_6 затримано в порядку ст. 208 КПК України та того ж дня повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст.307, 2 ст. 307 КК України.
16.06.2017 року ОСОБА_6 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри на нову - у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст.307, 2 ст. 307, ч. 3 ст. 307 КК України
Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 16.06.2017 року до підозрюваного ОСОБА_6 , застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 12.08.2017 року з визначенням застави у межах 400 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 640 000 грн. та покладенням передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України обов`язків у разі її внесення.
07.08.2017 року слідчий СУ Головного управління Національної поліції в м. Києві ОСОБА_8 , за погодженням із прокурором відділу прокуратури м. Києва ОСОБА_7 , звернувся до слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва з клопотанням про продовження щодо ОСОБА_6 дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 15.10.2017 року, мотивуючи його тим, що він обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст.307, ч.3 ст.307 КК України, наявністю передбачених ст. 177 КПК України ризиків, а саме можливість підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, знищення, приховання або спотворення речей чи документів, які мають значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, а також незаконного впливу на свідків у кримінальному провадженні та попередження вчинити інше кримінальне правопорушення, а також необхідністю проведення у кримінальному провадженні ряду слідчих та процесуальних дій, а тому ОСОБА_6 під час досудового розслідування належить утримувати під вартою.
Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 09.08.2017 р. вказане клопотання задоволено та продовжено дію запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо ОСОБА_6 , тривалістю 60 днів, тобто до 08.10.2017 року включно.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто з метою запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під варту для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд, відповідно до ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.
Відповідно до положень ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу
Згідно з вимогами ст. ст. 197, 199 КПК України за відсутності підстав для зміни запобіжного заходу з тримання під вартою на такий, що не пов`язаний з ізоляцією від суспільства, строк тримання підозрюваного під вартою може бути продовжений у разі неможливості закінчення досудового розслідування в частині доведеного обвинувачення в строки, встановлені статтею 219 цього Кодексу.
Під час розгляду клопотання слідчого про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_6 слідчий суддя правильно встановив, що наведені у ньому дані, виклад яких зроблено з посиланням на матеріали кримінального провадження, свідчать про наявністьобґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст.307, ч. 2 ст. 307, ч. 3 ст. 307 КК України.
Як вбачається з ухвали слідчого судді, журналу судового засідання та технічного запису, на основі наданих слідчим матеріалів, які обґрунтовують клопотання, слідчий суддя дослідив клопотання і матеріали, які його обґрунтовують, та встановив, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні слідчого та доданих до нього матеріалах.
Враховуючи, що слідчий суддя на даному етапі кримінального провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні старшого слідчого та доданих до нього матеріалах дані у слідчого судді були всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст.307, ч. 2 ст. 307, ч. 3 ст. 307 КК України.
Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Фактів і інформації, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_10 до вчинення вищевказаних кримінальних правопорушень, в клопотанні старшого слідчого та доданих до нього матеріалах міститься достатньо для висновку про обґрунтованість повідомленої ОСОБА_6 підозри.
Отже, дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, слідчий суддя у висновках, які зробив орган досудового розслідування відносно ОСОБА_6 , чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановив. Не виявлено таких обставин і колегією суддів.
Перевіряючи доводи клопотання слідчого на предмет наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, колегія суддів вважає, що слідчий суддя дійшов правильного висновку про їх наявність з огляду на значну суспільну небезпечність кримінальних правопорушень, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_6 , на тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винним у вчиненні зазначених кримінальних правопорушень, та конкретні обставини кримінального провадження.
Зокрема, наявні в матеріалах кримінального провадження докази та обставини, на які посилається слідчий у клопотанні, дають достатні підстави вважати, що ОСОБА_6 , який підозрюється у вчиненні зокрема особливо тяжкого злочину, перебуваючи на волі, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь - яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, тобто заявлені у клопотанні слідчого ризики є реальними. Тому слідчий суддя обґрунтовано вказав, що більш м`які запобіжні заходи не здатні запобігти зазначеним ризикам.
Таким чином, твердження апелянта про недоведеність органом досудового розслідування аргументованими доказами передбачених ст. 177 КПК України ризиків, колегія суддів до уваги не приймає.
Також, при розгляді клопотання, слідчий суддя місцевого суду дослідив доводи клопотання слідчого відносно обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попереднього судового рішення про тримання ОСОБА_6 під вартою.
Для завершення досудового розслідування в даному кримінальному провадженні існує законодавчо встановлена необхідність у проведенні слідчих та процесуальних дій за результатами яких можливо отримати докази у кримінальному провадженні, зокрема, витребувати висновок експерта по призначеній амбулаторній судово-психіатричній експертизі; витребувати висновки експертів по призначеним експертизам матеріалів, речовин та виробів; скласти повідомлення про підозру ОСОБА_6 у кінцевій редакції та оголосити її останньому; відкрити матеріали кримінального провадження; скласти та надрукувати обвинувальний акт і реєстр досудового розслідування; провести інші слідчі (розшукові дії) в проведені яких виникне необхідність.
Обґрунтованість та необхідність проведення вказаних процесуальних дій, перевірена першим заступником прокурора м. Києва при винесенні процесуального рішення - постанови про продовження строку досудового розслідування від 04.08.2017 р. та підтверджена в судовому засіданні матеріалами клопотання.
Приймаючи до уваги вказані обставини колегія суддів вважає, що слідчий суддя дійшов обґрунтованого висновку про наявність підстав для продовження підозрюваному ОСОБА_6 строку тримання під вартою до 08.10.2017 року включно.
Перевіряючи доводи апеляційної скарги захисника ОСОБА_5 щодо можливості застосування щодо ОСОБА_6 альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави, розмір якої не перевищує мінімальний розмір застави, передбачений п.3 ч. 5 ст. 182 КПК України, колегія суддів виходить з наступного.
Згідно ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Відповідно до вимог ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні особливо тяжкого злочину, має встановлюватися в межах від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
При вирішенні питання про визначення підозрюваному розміру застави суд повинен належним чином обґрунтувати в ухвалі виключність обставин прийняття такого рішення
Виходячи з прецедентної практики Європейського суду з прав людини, уповноважені органи влади повинні приділити визначенню суми застави стільки ж уваги, скільки і вирішенню питання про необхідність тримання обвинуваченого під вартою. Визначаючи суму застави, суди повинні брати до уваги ризик того, що підозрюваний може ухилитися від покарання, обставини особистого життя та тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється особа Розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.
Після спливу певного часу подальше існування обґрунтованої підозри перестає само по собі бути підставою для обмеження свободи, а суди зобов`язані обґрунтувати рішення про продовження обмеження свободи підозрюваної особи іншими підставами, які мають бути чітко вказані, про що неодноразово наголошував у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини.
Залишаючи без змін визначений ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 16.06.2017 року підозрюваному ОСОБА_6 альтернативний запобіжний захід у виді застави у межах 400 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 640 000 грн., слідчий суддя в оскаржуваній ухвалі не навів у виключність обставин прийняття такого рішення, для забезпечення виконання підозрюваним, покладених на нього законом процесуальних обов`язків.
Враховуючи вимоги ч. 5 ст. 182 КПК України, обставини кримінального правопорушення в їх сукупності, тяжкість покарання, яка загрожує підозрюваному в разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень, даних про особу підозрюваного його характеризуючи даних, а саме те, що останній є раніше не судимий, має постійне місце проживання в м. Києві, за місцем проживання характеризується позитивно, перебуває в цивільному шлюбі з ОСОБА_11 , яка на даний час є вагітною та на утриманні якої перебуває малолітній син ОСОБА_12 , 204 року народження, міцність соціальних зв`язків, наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, колегія суддів вважає необхідним застосувати до ОСОБА_6 заставу у розмірі у межах 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 480 000 (чотириста вісімдесят тисяч) гривень у національній грошовій одиниці України, з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України у разі її внесення.
Такий розмір застави є справедливим, здатний забезпечити високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, не порушує права підозрюваного, та підстав вважати його завідомо непомірним для ОСОБА_6 , колегія суддів не вбачає.
Керуючись ст. ст. 176 178, 182, 183, 194, 196, 309, 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів
п о с т а н о в и л а:
Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_5 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 задовольнити частково.
Ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 09 серпня 2017 року, якою задоволено клопотання слідчого СУ Головного управління Національної поліції в м. Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_8 , погоджене з прокурором відділу прокуратури м. Києва ОСОБА_7 , та продовжено ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 дію запобіжного заходу у виглядітримання під вартою тривалістю 60 (шістдесят) днів, тобто до 08.10.2017 року, включно скасувати.
Постановити нову ухвалу, якою клопотання слідчого СУ Головного управління Національної поліції в м. Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_8 , погоджене з прокурором відділу прокуратури м. Києва ОСОБА_7 , про продовження ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою тривалістю 60 (шістдесят) днів задовольнити.
Продовжити щодо ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою тривалістю 60 днів, тобто до 08.10.2017 рокувключно.
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування тримання під вартою, протягом дії ухвали.
У разі внесення застави, зобов`язати підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого органу державної влади протягом дії запобіжного заходу у вигляді застави.
На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за умови внесення застави, наступні процесуальні обов`язки:
- прибувати до слідчого, прокурора та суду із встановленою періодичністю;
- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
- утримуватися від спілкування із іншими підозрюваними у даному кримінальному провадженні;
- здати на зберігання органу досудового розслідування свій паспорт для виїзду за кордон та інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Визначити 2-х місячний термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, з дня внесення застави.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що у разі внесення застави у визначеному в даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави на розрахунковий рахунок Апеляційного суду міста Києва, має бути наданий уповноваженій особі Київського СІЗО або іншій установі де він перебуває..
Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа Київського СІЗО негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю.
У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної в даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту внесення застави підозрюваний ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрюваний ОСОБА_6 будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні застави обов`язки, застава звертається на користь держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
Ухвала апеляційного суду відповідно до правил, визначених ч. 4 ст. 424 КПК України, є остаточною й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

_______________ ________________ _____________
ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3