Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
04 вересня 2017 року слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва, ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши заяву слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві, лейтенанта поліції, ОСОБА_3 про виправлення описки в ухвалі слідчого судді від 16.08.2017 р.,
В С Т А Н О В И В :
Ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 від 16.08.2017р. було задоволено клопотання слідчого Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_3 про тимчасовий доступ до речей і документів.
Слідчий звернувся до суду в порядку ст. 379 КПК України із заявою про виправлення описки в ухвалі слідчого судді від 16.08.2017р., а саме змінити - АДРЕСА_1 .
У судове засідання слідчий не з`явився.
Суд, дослідивши та оцінивши матеріали справи, дійшов такого висновку.
Згідно з ч. 1 ст. 379 КПК України суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.
Передбачену цією статтею можливість усунення судом окремих недоліків свого рішення не можна вважати його зміною. Саме тому деякі недоліки судового рішення можуть бути усунені судом, який ухвалив (постановив) рішення шляхом виправлення описок і очевидних арифметичних помилок.
Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань речей, предметів, майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. У резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може ускладнити виконання в цілому судового рішення.
Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.
Також слід зазначити, що однією з гарантій забезпечення правової визначеності, елементом стабільності судового рішення та його законної сили є його незмінність. Суд, який ухвалив (постановив) рішення, після його проголошення, не має права його змінити або скасувати. Цю властивість судового рішення в праві називають «незмінністю судового рішення». Допущені в судовому рішенні помилки, внаслідок яких воно стає незаконним і необґрунтованим, виступають підставою для зміни і скасування рішення в апеляційному і касаційному порядку та у зв`язку з нововиявленими обставинами.
Отже, слідчий ОСОБА_3 , подаючи заяву про виправлення описки, фактично просить слідчого суддю змінити зміст ухвали, яку він постановив.
Враховуючи вищезазначене, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви слідчого ОСОБА_3 про виправлення описки в ухвалі слідчого судді від 16.08.2017р.
На підставі викладеного та керуючись ст. 379 КПК України, суддя , -
П О С Т А Н О В ИВ :
У задоволенні заяв слідчого Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_3 про виправлення описки в ухвалі слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 16.08.2017р. року у справі № 758/10728/17- відмовити.
Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через суд першої інстанції протягом 5 днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1