УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"22" грудня 2017 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що 24 листопада 2017 року до слідчого управління ГУНП в Харківській області з УЗЕ в Харківській області ДЗЕ НП України для прийняття рішення в порядку ст. 214 КПК України надійшла заява директора державного підприємства «Зміївське лісове господарство» (ЄДРПОУ-00993099), зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , ОСОБА_7 щодо вжиття заходів до ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , які у період часу з 08 до 10 жовтня 2017 року здійснили незаконну порубку новорічних ялинок у парковій зоні кварталу 167 Задонецького лісництва ДП «Зміївське лісове господарство», чим заподіяли істотну шкоду державі.
Допитаний як свідок заявник ОСОБА_7 пояснив, що на посаді директора ДП «Зміївське лісове господарство» він працює з 28 липня 2013 року до теперішнього часу. Загальна площа ДП «Зміївське лісове господарство» складає близько 30 тисяч гектар, до якого входить 7 лісництв Задонецьке, Чемужівське, Краснополянське, Таранівське, Гомільшанське, Первомайське та Близнюківсько-Лозівське. При виконанні своїх посадових обов`язків працівники лісової охорони, а саме старший майстер лісу Задонецького лісництва ОСОБА_10 та майстер лісу обходу №№7 та 9 Задонецького лісництва ОСОБА_11 12 жовтня 2017 року виявили у кварталі 167 виділ №2 площа 2.1 га незаконний вируб новорічних ялинок сосна кримська та звичайна у кількості 180 штук, про що доповіли письмовими рапортами. Після отриманої інформації на місце виїхали інженер охорони та захисту лісу ОСОБА_12 та майстер лісу ОСОБА_11 , які склали акт огляду вчинення лісопорушення.
Збиток, спричинений незаконною вирубкою лісу державі, складає 14 тисяч 783 гривні, 28 копійок. Незаконна вирубка лісу проведена у кварталі 167 виділ №2 площа 2.1 га, яка відноситься до господарської зони Національного природнього парку «Гомільшанські ліси» (І пояс, ІІ розряд такс), тобто у парковій зоні, на територію якої має доступ кожна людина, але нічого вирубати не можна, оскільки насадження у парковій зоні охороняються державою.
У своїй заяві про вчинене кримінальне правопорушення він вказав на конкретних осіб, а саме на ОСОБА_13 та ОСОБА_9 , як на осіб, які вчинили незаконну порубку 180 новорічних ялинок. Дані особи йому стали відомі з рапортів своїх підлеглих, копії яких він додав до своєї заяви. Його підлеглими одразу ж після встановлення факту незаконно вирубаних ялинок розпочато власне розслідування та встановлено через мешканців також Зміївського району Харківської області, що саме ОСОБА_13 та ОСОБА_14 домовились та разом учинили незаконну порубку ялинок за допомогою ручних пилок у період часу з 08 до 10 жовтня 2017 року, після чого вивозили ялинки на автомобілі «ЗІЛ-131» д.р.н. НОМЕР_1 , сліди якого виявлені на території новорічної плантації, де учинено незаконний поруб. За кермом був ОСОБА_14 . Слід зауважити, що обхід території його підлеглими здійснюється 3-5 днів, тобто станом на 07 жовтня 2017 року усі ялинки були на місці. На даний час ялинки знаходяться у теплиці на території домоволодіння, в якому мешкає ОСОБА_13 разом з сім`єю. Все це його підлеглим стало відомо від мешканця Зміївського району Харківської області на ім`я ОСОБА_15 , який, нібито, допомагав ОСОБА_16 та ОСОБА_17 вантажити вже спиляні ялинки.
08 грудня 2017 року у період часу з 12-27 год. до 13-46 год. на підставі ухвали слідчого судді від 05.12.2017 р. було проведено обшук за місцем мешкання та реєстрації ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого в гаражі було виявлено та вилучено ручну пилку з залишками деревини, які мають місці на ній, як знаряддя кримінального правопорушення.
Вказаний предмет міг бути використаний у незаконній порубці лісу та зберегти на собі сліди злочину, тому відповідає критеріям ст. 98 КПК України та можуть бути ресовим доказом.
Слідчим зазначено, що з метою повного, об`єктивного та всебічного розслідування всіх обставин вчиненого кримінального правопорушення, забезпечення збереження речових доказів, що зберегли на собі сліди вчинення злочину та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, запобіганні можливості їх приховування, пошкодження, псування, знищення, відчуження тощо, що може перешкодити кримінальному провадженню, орган досудового розслідування просить накласти арешт на вилучене під час обшуку за місцем мешкання та реєстрації ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 .
У судове засідання слідчий, прокурор не з`явились. Слідчий ОСОБА_3 надала суду заяву про розгляд поданого нею клопотання без її участі, повністю його підтримуючи. Неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання.
ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , власники майна, у судове засідання не з`явились; судом вживались заходи щодо їх повідомлення про час та місце розгляду клопотання слідчого про арешт вилученого під час проведеного обшуку майна, про що слідчим ОСОБА_3 суду надано рапорт.
Неприбуття власника майна чи їх представника у судове засідання відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання.
08.12.2017 року у період часу з 12-27 год. до 13-46 год. на підставі ухвали слідчого судді від 05.12.2017 р. було проведено обшук за місцем мешкання та реєстрації ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 . В ході проведення даного обшуку було виявлено та вилучено ручну пилку з залишками деревини, які мають місці на ній, як знаряддя кримінального правопорушення.
Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК Ураїни у разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
Таким чином, після проведення обшуку на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, в ході якого слідчим було відшукане і вилучене майно, слідчий, відповідно до вимог ч. 5 ст. 171 КПК України, протягом 48 годин після вилучення майна звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна шляхом направлення його через «Укрпошту».
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 цього Кодексу, а саме: запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Відповідно до п 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів та накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, якою визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав до задоволення клопотання, оскільки слідчий довів наявність вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 246 КК України, а тому з метою забезпечення збереження доказової інформації, яка була отримана під час проведення 08.12.2017 року у період часу з 12-27 год. до 13-46 год. обшуку за місцем мешкання та реєстрації ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , на зазначеному в клопотанні вилученому майні, яке може містити відомості про факти чи обставини, що встановлюються під час кримінального провадження, тобто відповідає критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України, та яке може бути речовими доказами, - на це майно слід накласти арешт.
Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
На підставі викладеного, керуючись ст. 98, 107, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя
Накласти арешт на майно, а саме: ручну пилку з залишками деревини, які мають місці на ній, вилучену 08 грудня 2017 року під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_5 та ОСОБА_6 .
Місцем зберігання арештованого майна визначити камеру зберігання речових доказів СУ ГУНП в Харківській області, що розташована за адресою: м. Харків, вул. Весніна, 14, під`їзд №2.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1