Справа № 527/711/17
провадження № 1-кс/527/230/17
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
ВСТАНОВИВ:
Клопотання мотивоване тим, що в ході досудового розслідування встановлено, що 29.03.2017 близько 13:30 год. в лісосмузі, поблизу м. Глобине, виявлено факт незаконної порубки дерев, а саме: дерева виду клен та виявлено пеньки дерев діаметром 72 см., 81 см., 46 см., 63 см., 38 см., 37 см., 47 см. Осіб які здійснювали спилювання дерев на місці вчинення кримінального правопорушення не виявлено.
29.03.2017 слідчим Глобинського ВП ГУ НП в Полтавській області ОСОБА_5 проведено огляд вказаної місцевості, в ході якого було виявлено та вилучено розпиляні на колоди стовбури дерев, дві полімерні каністри ємністю по 5 л. з рідиною червоного кольору, жіночу сумку із шкірозамінника з інструментами, полотно до бензопили чорного кольору, бензопилу «Good luck Super Saw GLS 5200».
30.03.2017 вилучені під час огляду розпиляні на колоди стовбури дерев, дві полімерні каністри ємністю по 5 л. з рідиною червоного кольору, жіночу сумку із шкірозамінника з інструментами, полотно до бензопили чорного кольору, бензопилу «Good luck Super Saw GLS 5200», згідно постанови старшого слідчого Глобинського ВП ГУ НП в Полтавській області ОСОБА_3 , визнано та долучено до кримінального провадження у якості речових доказів.
В ході досудового розслідування на даному етапі встановити осіб, які вчинили незаконну порубку дерев, не представилося можливим.
Слідчий та прокурор в судове засідання не з`явились.
Згідно ч.1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності-також захисника, законного представника. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Так, неявка слідчого або прокурора свідчить про фактичне не підтримання поданого клопотання, а також є фактично невиконанням цими суб`єктами обов`язку довести обставини. Це, у свою чергу, позбавляє слідчого суддю можливості повно та всебічно з`ясувати сукупність обставин, із якими закон пов`язує вирішення питання про арешт майна, а отже, є підставою для відмови у задоволенні клопотання про арешт майна. Крім того, однією із загальних засад кримінального провадження визначено змагальність сторін (ст. 22 КПК), яка передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, а суд лише створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків. Таким чином, саме сторона обвинувачення зобов`язана забезпечити особисту явку та подання доказів.
Слідчий суддя, розглянувши клопотання, дослідивши додані до клопотання документи, вважає, що клопотання не підлягає задоволенню.
Згідно ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення : збереження речових доказів, спеціальної конфіскації, конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення. Жодна з вказаних підстав для накладення арешту на майно в клопотанні не вказується, лише зазначено, що арешт необхідно накласти з метою встановлення обставин по даному кримінальному провадженню, та унеможливлення в подальшому знищити речові докази.
Ст.171 КПК України передбачає, що у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном. В той же час клопотання не містить відомостей про те, кому належить майно на яке слід накласти арешт.
Зазначений в клопотанні перелік речей, вилучені при огляді та визнаний слідчим органом речовими доказами по справі
В судовому засіданні не встановлено підстав для арешту майна, не визначений власник бензопил, не встановлено наявність обґрунтованої підозри у вчинення особою правопорушення, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність, бо до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені лише дані про вирубку дерев в лісосмузі, що само по собі не містить інформації про наявність кримінального правопорушення, бо відсутні вказання на необхідні ознаки складу злочину, передбаченого ст. 246 КК України - незаконність порубки, заподіяння істотної шкоди, або вчинення таких дій в заповідниках, територіях природно-заповідного фонду, чи в інших особливо охоронюваних лісах, що у відповідності із ст. 173 ЦПК України, обумовлює відмову в задоволенні клопотання про арешт майна, оскільки не доведена необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.
Між тим, відповідно до ч. 1 ст. 173 КПК України, слідчий суддя відмовляє у клопотанні про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.
Другий абзац частини першої статті 170 КПК України, зазначає, що завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Проте слідчим, всупереч вимогам ч.2 ст.171 КПК України не встановлений власник майна, на яке просить накласти арешт .
Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, повинен врахувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність; можливість спеціальної конфіскації майна; розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; розумність та спів розмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Зважаючи на викладене, судом встановлено, що клопотання слідчого не відповідає вимогам ст.173 КПК України, та слідчим не доведено необхідність такого арешту, що є підставою для відмови у задоволенні клопотання.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.170-173 КПК України слідчий суддя, -
Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Полтавської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1