ВАСИЛЬКІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 362/188/17
Провадження № 1-кс/362/36/17
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
16.01.2017 року Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі:
головуючої судді - ОСОБА_1
з участю секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
розглянувши клопотання слідчого СВ Васильківського ВП ГУНП в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене із прокурором Васильківського відділу Києво-Святошинської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України,
14 січня 2017 року до Васильківського міськрайонного суду Київської області звернувся слідчий СВ Васильківського ВП ГУНП в Київській області лейтенант поліції ОСОБА_8 із клопотанням, погодженим з прокурором Васильківського відділу Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Клопотання слідчого мотивовано тим, що13.01.2016 року, близько 01 год. 00 хв., більш точного часу в ході досудового розслідування не встановлено, ОСОБА_7 , проходив повз домоволодіння, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 .
В подальшому у ОСОБА_7 виник прямий умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна з території домоволодіння розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_9 .
Далі ОСОБА_7 , продовжуючи виконувати свій злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, підійшов до господарської будівлі, що знаходиться на території вищевказаного домоволодіння, де за допомогою металевого прута пошкодив вхідні двері.
В подальшому, зайшовши до середини господарської будівлі, ОСОБА_7 , помітив моторолер марки «Defiant DT50Q-4», який належить ОСОБА_9 , після чого у нього виник прямий умисел на незаконне заволодіння вказаним транспортним засобом.
Так, ОСОБА_7 , усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, переконавшись в тому, що за його діями ніхто на спостерігає, взявшись за кермо моторолера марки «Defiant DT50Q-4» виштовхав його з території домоволодіння та з місця вчинення кримінального правопорушення зник, викраденим розпорядився на власний розсуд.
Підозра ОСОБА_7 підтверджується протоколом огляду місця події від 13.01.2017 року, протоколом допиту свідків, протоколом допиту потерпілої ОСОБА_9 , протоколом допиту потерпілої ОСОБА_10 , та іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.
Обґрунтовуючи обставини, що вказують на наявність ризиків, слідчий зазначає, що, ОСОБА_7 вчинив тяжкий злочини, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, не має постійного місця роботи, веде антисоціальний спосіб життя, не має стійких соціальних зв`язків на території Васильківського району, що ставить під сумнів його явку до органу досудового розслідування, прокурора, слідчого судді, суду.
В обґрунтування неможливості застосування більш м`яких запобіжних заходів слідчий вказує, що застосування застави щодо ОСОБА_7 не є можливим, оскільки останній вчинив тяжкий злочин, офіційно не працевлаштований, а тому в нього відсутні грошові кошти на внесення застави.
Застосування особистого зобов`язання, особистої поруки чи домашнього арешту щодо ОСОБА_7 не є можливим, оскільки ОСОБА_7 не має місця реєстрації та не буде перебувати за місцем свого проживання, що ставить під сумнів його явку до органу досудового розслідування, прокурора, слідчого судді, суду. Окрім того, ОСОБА_7 офіційно не працевлаштований, в нього відсутні сталі соціальні зв`язки.
Метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_7 , покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися останнім від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків, а також вчинити інше кримінальне правопорушення.
Беручи до уваги вище викладене, слідчий вказує про неможливість запобігання зазначеним вище ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів ніж тримання під вартою.
13 січня 2017 року о 18 год. 00 хв. ОСОБА_7 затримано по вул. Дзержинського, с. Вільшанська Новоселиця, Васильківський район Київська область в порядку ст. ст. 40, 104, 131, 132, 208-211, 213 КПК України (а.с.к. 18-19).
14.01.2017 року ОСОБА_7 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.
Фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів на підставі ч. 1 ст. 107 КПК України не здійснювалась, оскільки таке клопотання не заявлялось.
У судовому засіданні прокурор клопотання підтримала та просила його задовольнити, оскільки є ризики, що підозрюваний буде переховуватися від органів досудового розслідування або суду та вчиняти інші кримінальні правопорушення.
Слідчий клопотання підтримала та просила його задовольнити, оскільки підозрюваний буде переховуватися від органів досудового розслідування або суду і може вчинити інше кримінальне правопорушення.
Захисник ОСОБА_5 вимоги клопотання не визнав, просив відмовити у його задоволенні, оскільки ризиків передбачених ст. 177 КПК України прокурором та слідчим не доведено. На його думку підозрюваний не є суспільно небезпечною особою, оскільки має постійне місце проживання, намірів переховуватись від слідства і суду в останнього не має, раніше не судимий, за місцем фактичного проживання характеризується позитивно, а тому просив застосувати до нього більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Допитаний у судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_7 заперечував проти задоволення клопотання, пояснивши, що він вину визнає, щиро кається в подальшому такого вчиняти не буде, від слідства він не переховувався, а тому просив застосувати до нього більш м`який запобіжний захід.
Заслухавши слідчого, прокурора, захисника, пояснення підозрюваного, дослідивши клопотання та докази, якими воно обґрунтовується, слідчий суддя, ретельно перевіривши дотримання уповноваженими органами вимог статей 207 - 213 КПК України; відповідність поданого клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу вимогам ст. 184 КПК України, а також своєчасність надання підозрюваному копії клопотання та матеріалів, що вручені останньому 14.01.2017 року о 11 год. 00 хв., та якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу, приходить до наступного висновку.
За ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:
1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;
2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;
4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Положенням ч. 2 ст. 177 КПК України визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
Відповідно до ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
Вичерпний перелік підстав застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначено у ч. 2 ст. 183 КПК України та розширеному тлумаченню не підлягає.
Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ у Листі від 04 квітня 2013 року № 511-550/0/4-13 «Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України» (далі-Лист ВССУ) наголосив на тому, що вирішуючи питання про застосування, продовження, зміну або скасування запобіжного заходу при розгляді відповідних клопотань, слідчий суддя, суд щоразу зобов`язаний:
- здійснювати повноваження із судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування і судового розгляду, діяти відповідно до вимог кримінального процесуального закону;
- пам`ятати, що критерії для обрання того чи іншого запобіжного заходу передбачені у ч. 1 ст. 194 КПК, а тому слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу, якщо за результатами розгляду клопотання встановить:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні;
4) перевіряти наявність підстав і мети застосування запобіжного заходу у кримінальному провадженні, встановлювати обґрунтованість таких підстав з огляду на фактичні дані, установлені конкретні обставини кримінального провадження;
5) враховувати, що запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканність, гарантовані ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року (Конвенція), а тому можуть бути застосовані тільки за наявності законної мети та підстав, визначених КПК, з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ).
Зважати, що тримання під вартою є винятковим видом запобіжного заходу та застосовується лише у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе відвернути ризики, зазначені у ст. 177 КПК.
При розгляді клопотання про обрання або ж продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі "Харченко проти України".
Слідчий суддя, суд, вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі відповідно до ст. 178 КПК:
1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення. У такий спосіб встановленню підлягає обґрунтованість підозри органу досудового розслідування про вчинення кримінального правопорушення підозрюваним, обвинуваченим;
2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;
3) вік (неповнолітня особа, особа похилого віку) та стан здоров`я (наявність тяжких хвороб, інвалідності, нездатність самостійно пересуватися) підозрюваного, обвинуваченого;
4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого у місці його постійного проживання, в тому числі наявність у нього родини й утриманців. Необхідно з`ясувати сімейний стан цієї особи, стан здоров`я членів його сім`ї, кількість та вік дітей, строк фактичного проживання у цій місцевості тощо;
5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;
6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого. При врахуванні цієї обставини слідчий суддя, суд зобов`язаний проаналізувати матеріали сторін кримінального провадження, об`єктивно оцінити надані характеристики підозрюваному, обвинуваченому з місця роботи, навчання, проживання; дані, що свідчать про перебування підозрюваного, обвинуваченого на обліку у наркологічному, психоневрологічному диспансері, тощо;
7) майновий стан підозрюваного. Слід встановити наявність належного цій особі нерухомого майна у місцевості проживання та інших місцевостях, транспортних засобів, грошових банківських вкладів, їх розмір (за наявності відомостей, наданих стороною захисту);
8) наявність судимостей у підозрюваного,
9) дотримання підозрюваним, умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
Пунктом 7 статті 206 КПК України передбачено, що слідчий суддя зобов`язаний діяти в порядку, передбаченому частиною шостою статті 206 КПК України, незалежно від наявності заяви особи, якщо відомі слідчому судді обставини дають підстави для обґрунтованої підозри порушення вимог законодавства під час затримання, а само щодо перевірки дотримання уповноваженими органами вимог статей 207-213 КПК України у випадках затримання особи, про що наголошується в пункті 1 Листа від 04 квітня 2013 року № 511-550/0/4-13 .
Як встановлено в судовому засіданні протокол затримання складено о 18 годині 00 хвилин 13 січня 2017 року, у якому вказано дату і точний час фактичного затримання, яке відбулося, за адресою: вул. Дзержинського, с. Вільшанська Новоселиця, Васильківський район Київська область.
Частиною першою статті 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше, як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.
Слідчий суддя, оцінивши в сукупності всі обставини, у тому числі відповідно до ст. 178 КПК, а саме: тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_7 у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні за ч. 2 ст. 289 КК України - позбавлення волі до восьми років; його вік та стан здоров`я; міцність соціальних зв`язків у місці його постійного проживання; строк фактичного проживання у цій місцевості; наявність в нього сестри, яка з трьома неповнолітніми дітьми проживає за місцем його реєстрації, а саме: АДРЕСА_2 , що вбачається з характеристики, наданої сільським головою на жителя с. Вільшанська Новослиця ОСОБА_7 , з якої також вбачається, що останній має скромний, спокійний, доброзичливий характер, допомагає по господарству жителям села, які до нього звертаються, оскільки перебуває з ними в добросусідських відносинах, до 2017 року працював охоронцем в місцевому господарстві СВК «Новоселицький», компрометуючими матеріалами на ОСОБА_7 сільська рада не володіє, те, що він раніше не судимий; у вчиненні іншого кримінального правопорушення не повідомлявся, запобіжні заходи до нього раніше теж не застосовувались, одружений, має чотирьох дітей, що спростовує твердження прокурора про те, що підозрюваний може ухилятися від слідства та суду, а тому приходить до обґрунтованого висновку про недоведеність прокурором наявності всіх обставин, передбачених частиною першою статті 194 КПК України.
Прокурором та слідчим, окрім того, не підтверджено можливість ОСОБА_7 незаконно впливати на потерпілого та свідків, посилання ж прокурора на те, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення є недоведеними, та відсутні підстави вважати, що відносно ОСОБА_7 дієвим буде лише запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, з матеріалів справи не вбачається.
Відповідно до вимог ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання
Таким чином, враховуючи дані, що характеризують особу підозрюваного, ступінь ризиків, які існують у кримінальному провадженні та недоведеність прокурором, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не здатний запобігти вказаним ризикам, слідчий суддя вважає, відмовити в застосуванні щодо ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та застосувати щодо нього альтернативний запобіжний захід, а саме домашній арешт з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.
Такий запобіжний захід є співмірним з існуючими ризиками, відповідає особі підозрюваного та тяжкості пред`явленої йому підозри, може забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та унеможливить вчинення нових злочинів.
Керуючись ч. 3 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року, ст. 17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини, ст. ст. 176, 177, 178, 183, 184, 193, 194, 195, 196, 197, 206, 309 КПК України, слідчий суддя,
У задоволенні клопотання слідчого СВ Васильківського ВП ГУНП в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене із прокурором Васильківського відділу Києво-Святошинської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України - відмовити.
Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , с. Кощіївка Фастівського району Київської області, українця, громадянина України, що має середню освіту, офіційно не працюючого, одруженого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_3 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язок:
? не залишати житло за місцем фактичного проживання за адресою: АДРЕСА_3 , цілодобово;
? з`являтися на виклики слідчого, прокурора, слідчого судді або суду у встановлений ними час;
? утримуватися від спілкування з будь-якою особою, визначеною слідчим суддею, судом, або спілкуватися з нею із дотриманням умов, визначених слідчим суддею, судом;
В разі невиконання вищевказаних зобов`язань може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід.
Направити копію ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту для виконання та контролю Васильківському відділу поліції ГУ Національної поліції в Київської області.
Строк дії ухвали складає два місяці з дня її проголошення.
Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1