Справа № 369/6681/17
Провадження № 1-кс/369/1802/17
УХВАЛА
Іменем України
22.06.2017 року м. Київ
Слідчий суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянув у судовому засіданні в м. Києві клопотання прокурора Києво-Святошинської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000067 від 01.07.2016 р., -

ВСТАНОВИВ:
До суду звернувся прокурор Києво-Святошинської місцевої прокуратури ОСОБА_3 з даним клопотанням мотивуючи його тим, що Києво-Святошинською місцевою прокуратурою Київської області здійснюється процесуальне керівництво у кримінальному провадженні №0000067 від 01.07.2016 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 212 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено осіб, які використовували реквізити підприємств-імпортерів ТОВ «ТД ФОІ» (код 40014595), ТОВ «Імек Фруім» (), ТОВ «Фріум» (), ТОВ «Тарім» (), ТОВ «Фрудом» (код ЄДР 40418026), ТОВ "Велес Фрут" () протягом 2014 2017 років здійснюючи постачання на митну територію України фруктів та овочів за заниженою у 2-3 рази вартістю.

В подальшому вказана продукція реалізовувалась за готівкові кошти на ринках України за реальними цінами без належного відображення в податковій звітності, що надало можливість незаконного формування податкового кредиту з ПДВ підприємствам реального сектору економіки (через посередництво СГД, які виконують транзитну функцію у схемі формування штучного податкового кредиту) за рахунок ПДВ сплаченого митним органам.

Також в ході досудового розслідування встановлено, що організатором вищевказаної протиправної схеми із ухилення від сплати митних та податкових платежів при імпорті фруктової продукції із використанням реквізитів підконтрольних підприємств-імпортерів є гр. ОСОБА_4 . Фактично ним, при пособництві невстановлених осіб організовано схему подальшої реалізації вказаної продукції за готівкові кошти на ринках України за реальними цінами без належного відображення в податковій звітності, а також незаконного формування податкового кредиту з ПДВ підприємствам реального сектору економіки за рахунок ПДВ сплаченого митним органам.

Так, зокрема у період з 2014 2016 років від підконтрольних СГД-імпортерів документально реалізовано на підприємства ризикової категорії продукцію рослинного походження (овочі та фрукти) на загальну суму 24 304 853,64, з яких податок на додану вартість складає 4 050 808,94 грн. У той самий період підприємствами транзитної ланки реалізовано товари понад двох тисяч номенклатурних позицій, серед яких товари господарського призначення та послуги. Фрукти та овочі серед реалізованих позицій відсутні, що вказує на штучне формування податкового кредиту за рахунок зазначених операцій, що підтверджено Довідкою-висновком головного державного ревізора-інспектора другого відділу слідчого управління розслідування кримінальних проваджень Головного слідчого управління фінансових розслідувань ДФС України.

Проведеними у провадженні слідчими діями встановлено, що ОСОБА_4 тісно спілкується та надає вказівки ОСОБА_5 , яка виконує функції бухгалтера, безпосередньо за погодженням з організатором протиправної схеми ОСОБА_4 здійснює формування та реєстрацію податкових документів підконтрольних СГД, в тому числі погоджує питання по сумам та контрагентам, на які здійснюється оформлення документів по безтоварним операціям (так званий «продаж імпортного ПДВ»).

У погоджених із ОСОБА_4 питаннях ОСОБА_5 спілкується з клієнтами-набувачами податкового кредиту, обговорюючи питання щодо перерахування грошових коштів з рахунків ризикових суб`єктів господарської діяльності транзитної ланки на рахунки підконтрольних підприємств-імпортерів, їх подальше обготівкування (у залегендованій формі), питання реєстрації податкових накладних, тощо.

Так, досудовим розслідуванням встановлено, що ТОВ «Фрудом» протягом лютого-березня 2017 року здійснювало реалізацію імпортованої продукції (фруктів) на ТОВ «Грандсервіс». В ході досудового слідства отримано докази, які дають підстави вважати, що особи, які мають причетність до діяльності протиправної схеми, маючи намір щодо формування штучного податкового кредиту, формували документи по взаємовідносинах між зазначеними підприємствами, а також здійснювали перерахування грошових коштів та їх обготівкування з метою маскування безтоварних господарських операцій, які в свою чергу є підставою для декларування ТОВ «Грандсервіс» завищених значень податкового кредиту з ПДВ, а отже й ухилення від сплати податків в зазначений спосіб.

Додатковим аналізом електронної бази «Податковий блок» та «архів податкової звітності» (реєстр податкових накладних), встановлено що отримані ТОВ «Грандсервіс» за січеньберезень 2017 року товари або не були відвантажені будь-яким суб`єктам господарської діяльності, або були відвантажені у обсягах, що значно відрізняються від обсягів придбання. Асортимент реалізованої продукції значно відрізняється (здебільшого товари господарського призначення, будівельні матеріали та різноманітні послуги), що свідчить про фіктивний характер діяльності ТОВ «Грандсервіс». Загальна сума податкового кредиту сформованого ТОВ «Грандсервіс» в зазначений період складає 7 962 509,18 грн.

В ході досудового слідства встановлено, що тими самими невстановленими особами, якими використовувалося ТОВ «Грандсервіс» у якості інструмента злочинної діяльності використовується також низка інших СГД з ознаками ризику. Так, набувачами податкового кредиту сформованого за рахунок операцій з ТОВ «Грандсервіс» є ТОВ "Нью-Буд Альянс" (код ЄДР 40918198), ТОВ "Аустаффінг Бізнес Груп" (код 37119033), ТОВ "Глобал Адвертайзінґ" (код ЄДР 37815923), ТОВ "Фабрика Філкон" (код ЄДР 23152014), ТОВ "Аніко Ай-Пі" (код ЄДР 33154526), ТОВ "Еліт-Пром" (код ЄДР 36620703).

У той самий час протягом березня-травня 2017 року зазначені набувачі формували податковий кредит від ТОВ "Кепітал-Лтд" (код ЄДР 40926654), ТОВ "Грандсервис" (код ЄДР 40952422), ТОВ "Хімторгтрейдінг" (код ЄДР 40947585), ТОВ "Грос-Велл" (код ЄДР 40942372), ТОВ "Ідеал-Нафта" (код ЄДР 40874360), ТОВ "Комтехцентр" (код ЄДР 41207048), ТОВ "Євроком-ЛТД" (код ЄДР 41207289), ТОВ "Софткад" (код ЄДР 41073007), ТОВ «Нью-Буд Альянс» (код ЄДР 40918198), ТОВ «Міленкор» (код ЄДР 40401505), асортимент придбаної продукції в яких не відповідає продукції реалізованій.

Зазначені підприємства за низкою ознак належать до одного угрупування, та використовуються одними й тими особами з метою створення схем з ухилення від сплати податків. Так, ТОВ "Грандсервис" (код ЄДР 40952422), ТОВ "Комтехцентр" (код ЄДР 41207048), ТОВ "Євроком-ЛТД" (код ЄДР 41207289) надсилають податкові накладні для реєстрації з однієї IP-адреси ( НОМЕР_1 та 212.92.253.191); ТОВ "Грандсервис" та ТОВ "Комтехцентр" зареєстровані на одну особу ( ОСОБА_6 обліковується посадовою особою на 13 підприємствах). ТОВ "Грандсервис", ТОВ "Комтехцентр", ТОВ "Євроком-ЛТД" (зареєстровані у м. Миколаїв) та ТОВ «Нью-Буд Альянс» відкрито рахунки у ПАТ «Альфа-Банк» у м. Києві (МФО 300346).

ТОВ "Ідеал-Нафта" (код ЄДР 40874360), ТОВ "Грос-Велл" (код ЄДР 40942372), ТОВ "Софткад" (код ЄДР 41073007), ТОВ "Кепітал-Лтд" (код ЄДР 40926654) мають рахунки відкриті у ПАТ «Сбербанк» (МФО 320627). ТОВ "Хімторгтрейдінг" (код ЄДР 40947585) відкрито рахунок у ПАТ КФ «Приватбанк» (МФО 304795), ТОВ «Міленкор» (код ЄДР 40401505) відкрито рахунок у АБ «Укргазбанк» (МФО 320478).

Усі зазначені підприємства мають однакові джерела формування податкового кредиту, та його споживачів, що вказує на спорідненість їх у організаційній ланці.

На рахунках зазначених СГД, а саме: ТОВ "Кепітал-Лтд" (код ЄДР 40926654), ТОВ "Грандсервис" (код ЄДР 40952422), ТОВ "Хімторгтрейдінг" (код ЄДР 40947585), ТОВ "Грос-Велл" (код ЄДР 40942372), ТОВ "Ідеал-Нафта" (код ЄДР 40874360), ТОВ "Комтехцентр" (код ЄДР 41207048), ТОВ "Євроком-ЛТД" (код ЄДР 41207289), ТОВ "Софткад" (код ЄДР 41073007), ТОВ «Нью-Буд Альянс» (код ЄДР 40918198), ТОВ «Міленкор» (код ЄДР 40401505) акумулюються грошові безготівкові кошти, що є знаряддям злочину та являють собою доходи приховані від оподаткування.

Додатково проведено аналіз господарської діяльності ТОВ «Міленкор» (код ЄДР 40401505), в ході якого так само встановлена відмінність в номенклатурі та обсягах товарів/послуг, що отримані та реалізовані ТОВ «Міленкор», асортимент реалізованої продукції значно відрізняється від асортименту придбаної у ланцюгах постачання, що свідчить про фіктивний характер діяльності ТОВ «Міленкор».

В ході аналізу ЦБД АІС «Податковий блок» встановлено, що у ТОВ «Міленкор» (код ЄДР 40401505) відкрито розрахунковий рахунок № НОМЕР_2 в АБ "УКРГАЗБАНК" (код МФО 320478). На зазначені рахунки надходять грошові кошти набуті злочинним шляхом.

Вказані грошові кошти, що надходять на рахунки ТОВ «Міленкор» фактично використовуються невстановленими особами в схемах із незаконного формування податкового кредиту підприємствам реального сектору економіки, а також для використання їх банківських рахунків для зняття готівкових коштів.

Зібрані досудовим розслідуванням матеріали дають підставу вважати, що вказана група осіб використовувала реквізити зазначених вище юридичних осіб в схемах незаконного формування податкового кредиту з податку на додану вартість та валових витрат для підприємств платників податку, а кошти отримані від такої діяльності, у подальшому знімалися готівкою, з банківських рахунків ФСПД та поверталися замовникам, за мінусом відсотків, які утримуються за зняття готівки.

Таким чином, існують достатні підстави вважати, що кошти на рахунку ТОВ «Міленкор» є доказом злочину, які набуті злочинним шляхом.

Крім цього, слідство на підставі зібраних під час досудового розслідування матеріалів стверджує, що на вказаний банківський рахунок підприємства ТОВ «Міленкор» надходили та витрачались з нього грошові кошти для функціонування незаконного формування схемного податкового кредиту, а також з метою прикриття незаконної діяльності ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та інших осіб з надання послуг з переводу грошових коштів з безготівкової форми в готівкову.

Відомості щодо надходження таких коштів та їх переведення у готівку, перебувають у володінні та зберігаються лише в банківській установі де відкрито та обслуговуються рахунок клієнта, та містять відомості, що є предметом доказування у кримінальному провадженні впливають на визначення розміру завданих державному бюджету збитків у вигляді несплати податків та кваліфікацію дій службових осіб зазначених суб`єктів господарської діяльності, являються джерелом доказів, а тому виклик в судове засідання службових осіб банківської установи призведе до передчасного розголошення відомостей, які безпосередньо стосуються суті кримінального провадження та процесуальних дій, які заплановано провести з метою збирання доказів, у зв`язку з чим існує реальна загроза зміни або знищення речей чи документів.

Враховуючи вищевикладене, є всі підстави вважати, що грошові кошти які знаходяться на вищезазначеному банківському рахунку, містять ознаки речових доказів та отримані внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Також є всі підстави вважати, що грошові кошти з зазначеного рахунку можуть бути перераховані на розрахункові рахунки інших юридичних/фізичних осіб, що призведе до їх втрати і унеможливить відшкодування завданих державі збитків та забезпечення заявленого в майбутньому цивільного позову.

Отже, з метою запобігання протиправним діям з використанням банківських рахунків, припинення злочинної діяльності та в подальшому відшкодування спричинених збитків, забезпечення можливих у майбутньому цивільних позовів та конфіскації майна, а також збереження речових доказів, виникла необхідність у накладенні арешту на банківські рахунки вищезазначеного підприємства, які відкрито у відповідній банківській установі, зокрема видаткової частини рахунків за виключенням податкових платежів до бюджетів усіх рівнів.

Будь-яких негативних наслідків від вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження для інших юридичних та фізичних осіб завдано не буде, так як зазначене підприємство створено/придбано виключно з метою прикриття незаконної діяльності.

Згідно ст. 59 Закону України «Про банки і банківську діяльність» від 07.12.2000 року арешт на майно або кошти банку, що знаходяться на його рахунках, арешт на кошти та інші цінності юридичних або фізичних осіб, що знаходяться в банку, здійснюються виключно за постановою державного виконавця чи рішенням суду про стягнення коштів або про накладення арешту в порядку, встановленому законом. Зняття арешту з майна та коштів здійснюється за постановою державного виконавця або за рішенням суду.

Зупинення власних видаткових операцій банку за його рахунками, а також видаткових операцій за рахунками юридичних або фізичних осіб здійснюється лише в разі накладення арешту відповідно до частини першої цієї статті, крім випадків, передбачених Законом України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванню тероризму». Зупинення видаткових операцій здійснюється в межах суми, на яку накладено арешт, крім випадків, коли арешт накладено без встановлення такої суми.

Згідно ст. 98 КПК України речовими доказами визнаються гроші отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи, а також гроші у будь-якій валюті готівкою або безготівковій формі, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, за наявності достатніх підстав вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Відповідно до ст. 162 КПК України, до охоронюваної законом таємниці, яка міститься в речах і документах, належать:

1) інформація, що знаходиться у володінні засобу масової інформації або журналіста і надана їм за умови нерозголошення авторства або джерела інформації;

2) відомості, які можуть становити лікарську таємницю;

3) відомості, які можуть становити таємницю вчинення нотаріальних дій;

4) конфіденційна інформація, в тому числі така, що містить комерційну таємницю;

5) відомості, які можуть становити банківську таємницю;

6) особисте листування особи та інші записи особистого характеру;

7) інформація, яка знаходиться в операторів та провайдерів телекомунікацій, про зв`язок, абонента, надання телекомунікаційних послуг, у тому числі отримання послуг, їх тривалості, змісту, маршрутів передавання тощо;

8) персональні дані особи, що знаходяться у її особистому володінні або в базі персональних даних, яка знаходиться у володільця персональних даних;

9) державна таємниця.

Відповідно до п.4 ч.2 ст.27 КПК України, кримінальне провадження у закритому судовому засіданні здійснюється, якщо провадження у відкритому судовому засіданні може призвести до розголошення таємниці, що охороняється законом.

Крім того, відповідно до ст. 8 Закону України «Про доступ до публічної інформації», інформація яка містить таємницю досудового розслідування є таємною, адже її розголошення може завдати шкоди особі, суспільству і державі. При цьому, порядок доступу до таємної інформації регулюється цим Законом та спеціальними законами.

Відповідно до ст.222 КПК України, відомості досудового розслідування можна розголошувати лише з дозволу слідчого або прокурора і в тому обсязі, в якому вони визнають можливим. У необхідних випадках слідчий, прокурор попереджає осіб, яким стали відомі відомості досудового розслідування, у зв`язку з участю в ньому, про їх обов`язок не розголошувати такі відомості без його дозволу. Незаконне розголошення відомостей досудового розслідування тягне за собою кримінальну відповідальність, встановлену законом.

Відповідно до ст.387 КК України розголошення без дозволу прокурора, слідчого даних досудового розслідування є кримінально-карним діянням.

Відповідно до п.2 «Порядку ведення Єдиного державного реєстру судових рішень», внесенню до Реєстру підлягають усі судові рішення судів загальної юрисдикції. У разі коли судовий розгляд відбувався у закритому судовому засіданні, судове рішення оприлюднюється з виключенням інформації, яка за рішенням суду щодо розгляду справи у закритому судовому засіданні підлягає захисту від розголошення.

Прокурором та слідчим не надається дозвіл на розголошення відомостей досудового розслідування у даному кримінальному провадженні.

Враховуючи вищевикладене, а також те, що матеріали досудового розслідування у кримінальних провадженнях є таємними, так як містять охоронювану законом таємницю і таємницю досудового розслідування, розголошення яких може завдати шкоди особі, суспільству і державі, дозвіл на розголошення відомостей досудового розслідування не наданий, виникла необхідність у розгляді цього клопотання у закритому судовому засіданні і оприлюдненні рішення суду за цим клопотанням з виключенням інформації, яка підлягає захисту від розголошення, а саме: назви та коди ЄДРПОУ підприємств, персональні дані осіб, в тому числі їх прізвище, ім`я, по-батькові, номери банківських рахунків та іншу охоронювану законом інформацію.

Тому прокурор просила накласти арешт на грошові кошти, що знаходяться на рахунку та заборонити відчужувати кошти з банківського рахунку (в частині видаткових операцій, крім обов`язкових платежів до бюджету та для виплати заробітної плати), відкритих в АБ "УКРГАЗБАНК" (код МФО 320478) для ТОВ «Міленкор» (код ЄДР 40401505), а саме на рахунок: № НОМЕР_2 , станом на дату, годину та хвилину отримання ухвали суду та в подальшому зупинити видаткові операції по цьому рахунку. Зобов`язати службових осіб АБ "УКРГАЗБАНК" (код МФО 320478) негайно надати Прокурору Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_3 , Старшому слідчому першого відділу кримінальних розслідувань СУФР ОДПІ у Києво-Святошинському районі ГУ ДФС у Київській області ОСОБА_7 або уповноваженій ними особі за дорученням, надати тимчасовий доступ до інформації про залишок на рахунку у формі довідки, на момент накладення арешту на вищевказаний рахунок та виписку по рахунку з моменту відкриття по момент виконання ухвали, та в подальшому надавати дану інформацію про залишок коштів на запит зазначених слідчих.

В судовому засіданні прокурор підтримала клопотання, та просила суд задовольнити його.

У відповідності до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання розглядається без повідомлення представників власника майна оскільки це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Клопотань, щодо фіксації процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час досудового розслідування від учасників не надходило.

Враховуючи припис ст. 107 КПК України, суд вважає за можливе розглянути вказане клопотання без фіксації технічними засобами.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
У відповідності до ч. 2 ст. 167 KПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом.

Стаття 170 КПК України визначає що арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.
Арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У відповідності до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Стаття 171 КПК України визначає що з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Слідчий суддя, вивчивши клопотання, матеріали кримінального провадження, приходить до переконання, що клопотання обґрунтоване та підлягає до задоволення, оскільки прокурором доведено наявність достатніх підстав вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення, передбачене ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 212 КК України, і зазначені грошові кошти відповідають критеріям визначеним 98 КПК України, оскільки є предметом кримінального правопорушення, мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні і арешт накладається з метою забезпечення збереження речових доказів.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на грошові кошти, що знаходяться на рахунку та заборонити відчужувати кошти з банківського рахунку (в частині видаткових операцій, крім обов`язкових платежів до бюджету та для виплати заробітної плати), відкритих в АБ "УКРГАЗБАНК" (код МФО 320478) для ТОВ «Міленкор» (код ЄДР 40401505), а саме на рахунок: № НОМЕР_2 , станом на дату, годину та хвилину отримання ухвали суду та в подальшому зупинити видаткові операції по цьому рахунку.

Ухвала виконується негайно.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Київської області протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1