Справа № 283/2041/16-к
Провадження №1-кп/283/70/2017
У Х В А Л А
21 квітня 2017 року м. Малин

Малинський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого-судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинувачених ОСОБА_4 та ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі Малинського районного суду Житомирської області кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 та ОСОБА_5 за ч. 2 ст. 289, ч. 3 ст. 185 КК України,-

встановив:

Прокурор заявив клопотання про обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді триманні під вартою у зв?язку з тим, що він, будучи судимим, знову обвинувачується у вчиненні тяжких злочинів. Таким чином, перебуваючи на волі, він може продовжити свою злочинну діяльність та впливати на потерпілих і свідків

ОСОБА_5 , його захисник та обвинувачений ОСОБА_4 заперечили проти обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Суд вважає, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_4 був неодноразово засуджений за вчинення тяжких злочинів проти власності. Останній раз він був засуджений вироком Макаровського районного суду Київської області за ч. 3 ст. 185, ч. 1 ст. 304 КК України до 4 років 8 місяців позбавлення волі. Після реального відбування покарання ОСОБА_4 знову обґрунтовано обвинувачується у вчиненні злочинів передбачених ч. 2 ст. 289, ч. 3 ст. 185 КК України. Крім того Києво-Святошинським відділенням поліції йому оголошено підозру у вчиненні злочину передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

Відповідно до статті 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Статтею 183 КПК України визначено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного, слідчий суддя враховує наведене вище, положення ст. 194 КПК України, вимоги п.п. 3, 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому ризик переховування від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Той факт, що ОСОБА_4 після реального відбування покарання у виді позбавлення волі за злочин проти власності і знову обґрунтовано обвинувачується у вчиненні двох тяжких злочинів проти власності, свідчить про те, що, перебуваючи на волі, він може продовжити злочинну діяльність.

За таких обставин суд вважає, що застосування більш м`яких запобіжних заходів може не забезпечити належної поведінки обвинуваченого, а тому обирає запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Частиною 3 статті 183 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину від 20 до 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З урахуванням досліджених обставин розмір застави визначається у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 32000 гривень.

Одночасно суд зобов`язує підозрюваного у разі внесення застави прибувати за кожною вимогою до суду, а також виконувати наступні обов`язки а саме: не відлучатись із населеного пункту в якому він проживає без дозволу суду, повідомляти суд про зміну свого місця проживання або роботи.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176,177,182,183,193,194,196 КПК України,-

ухвалив:

Застосувати до ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 днів.

Строк дії ухвали обчислювати з моменту обрання запобіжного заходу 21.04.2017 року і діє по 19.06.2017 року.

Визначити розмір застави для забезпечення виконання ОСОБА_4 обов`язків, передбачених цим кодексом у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 32000 гривень.

Покласти на ОСОБА_4 у разі внесення застави обов`язки, передбачені ст.194 КПК України, а саме:

-Прибувати за кожною вимогою до суду;

-Не відлучатись із населеного пункту в якому він проживає без дозволу суду;

-Повідомляти суд про зміну свого місця проживання або роботи.

Повідомити під розпис ОСОБА_4 про покладені на нього обов`язки та роз`яснити, що в разі їх невиконання до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру мінімальної заробітної плати до 2 розмірів мінімальної заробітної плати.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Житомирської області протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя: ОСОБА_1