Справа 712/6897/17
Провадження 1-кс/712/3052/17
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

31 травня 2017 року Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:

слідчого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

за участю прокурора ОСОБА_3

слідчого ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду внесене у кримінальному провадженні № №0009027 від 19.11.2016 року слідчим Черкаського ВП ГУ НП ОСОБА_4 і погоджене прокурором Черкаської місцевої прокуратури ОСОБА_3 клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що народився в місті Черкаси, українцю, громадянину України, не одруженому, офіційно не працюючому, на утриманні неповнолітніх дітей не має, з середньо освітою, інвалідом, ліквідатором на Чорнобильській АЕС та депутатом не являється, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимий: 18.12.2012 року Придніпровським р-н судом за ст. ч. 1 ст. 185, ч. 2 ст. 185 КК України до 3-х років позбавлення волі, з застосуванням ст. 75 ККУ від відбуття покарання звільнити з іспитовим терміном 1 рік; 12.12.2013 Придніпровським районним судом за ст. 185 ч. 2 КК України до 3 років позбавлення волі, на підставі ст. 71 ККУ приєднано часткове не відбуте покарання та визначено остаточно до 3 років 01 місяця позбавлення волі; 03.11.2015 Придніпровським районним судом за ст. 185 ч. 2, 395, 70 КК України до 3 років 1 місяця позбавлення волі, на підставі ст. 71 ККУ приєднано часткове не відбуте покарання та визначено остаточно до 2 років позбавлення волі. Звільнений по відбуттю терміну ув`язнення 06.07.2016, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України,-
В С Т А Н ОВ И В:
До Соснівського районного суду м. Черкаси звернувся слідчий Черкаського ВП ГУ НП ОСОБА_4 із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання погоджено прокурором.

Клопотання мотивовано тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 маючи не зняту та не погашену судимість, на шлях виправлення не став, повторно вчинив умисне кримінальне правопорушення, що виразилося у тому, що ОСОБА_5 повторно 08.11.2016 близько 15.45 год. години перебуваючи поблизу будинку № 73 по вулиці Гагаріна м. Черкаси маючи направлений умисел на заволодіння чужого майна підійшов до малолітнього ОСОБА_6 , та шляхом обма ну, під приводом телефонного дзвінка заволодів мобільним телефоном Lenovo А238t надалі на вимогу ОСОБА_6 повернути мобільний телефон ОСОБА_5 скориставшись сприятливою для нього обстановкою, незаконно, умисно, з корисливих мотивів, шляхом погрози життю неповнолітньому ОСОБА_6 , заволодівмоільним телефоном Lenovo А238t, що належить ОСОБА_7 після чого з місця скоєння кримінального правопорушення зник, чим завдав матеріального збитку згідно висновку експерта № 4/47 від 12.01.2017 на загальну суму 920,50 грн.

Таким чином, ОСОБА_5 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України - відкрите викрадення чужого майна (грабіж), поєднаний з погрозою застосування насильства.
Достатність доказів підтверджується зібраними по кримінальному провадженню матеріалами.

За вищевказаним фактом, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , 31.05.2017 року повідомлено про підозру.
Факт вчинення вищезазначеної протиправної дії саме ОСОБА_5 підтверджується матеріалами кримінального провадження.

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні умисного тяжкого кримінального правопорушення, за яке законом передбачено покарання у виді виключно у виді позбавлення волі на строк від 4 до 6 років.

Метою застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є:

- забезпечення виконання підозрюваною, покладених на нього процесуальних обов`язків;

- ризик переховування підозрюваного від органів досудового слідства та суду, з огляду на те, що підозрюваний підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі строком від 4 до 6 років;

- впливати на свідків даного кримінального провадження;

- можливість вчиняти інші кримінальні правопорушення.

Зазначене свідчить про наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Підставою застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні останнім кримінального правопорушення, за яке передбачається покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 4 до 6 років, а також наявність ризиків, котрі дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, так як не має міцних соціальних зв`язків, впливати на свідків та потерпілого, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, так як слідством не всі знаряддя злочину знайдені, а також можливість вчиняти інші кримінальні провадження.
З огляду на визначене, вважаю за доцільне обрати запобіжний захід до ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою, з метою запобігання спробі вчинити нове кримінальне правопорушення під час досудового розслідування чи переховування від органів досудового розслідування або суду, так як не має міцних соціальних зв`язків, зважаючи на те що не одружений та не має на утриманні дітей; впливати на свідків та потерпілого, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.
В судовому засіданні прокурор та слідчий клопотання підтримали та просили його задоволити.

Підозрюваний ОСОБА_8 заперечував проти задоволення клопотання, просив обрати більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний із взяттям під варту.

Дослідивши матеріали кримінального провадження, заслухавши думку учасників процесу, слідчий суддя вважає, що клопотання є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

У відповідності до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Ураховуючи обґрунтовану підозру у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, продовжувати злочинну діяльність, незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні або перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, слідчий суддя приходить до висновку про застосування запобіжного заходу.

Статтею 178 КПК України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього кодексу, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосування запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчинення іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Згідно ст. 183 тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжний заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» закріпив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Відповідно до частини 1 ст. 197 КПК України строк дії ухвали суду про тримання під вартою не повинен перевищувати шістдесяти днів.

Вирішуючи клопотання слідчого, суд враховує вимоги ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно із якими обмеження права на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. Згідно рішення ЄСПЛ «Клоот проти Бельгії» ризик вчинення нових правопорушень має місце, коли попередня поведінка дає підстави для очікувань, що він не має наміру зупинятись у своїх злочинних діях; коли небезпека має бути явною, а запобіжний захід необхідним в світлі обставин справи і, зокрема, біографії та характеристики особи. Рішенням ЄСПЛ «Сельчук проти Туреччини» визначено, що попередня судимість може бути підставою ризику вчинення нових правопорушень.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_9 суд виходить з того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.

З клопотання також вбачається, що із наданих слідчому судді матеріалів кримінального провадження, наведені у ньому ризики, як мета обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного є такими, що виправдовують його застосування, зокрема слідчий вказує, що ОСОБА_5 під тягарем кримінальної відповідальності може залишити межі країни, знаходячись на волі може незаконно впливати на неповнолітнього потерпілого , свідків, експертів у кримінальному провадженні шляхом умовлянь, погроз, підкупу чи іншим чином, може скоїти нові умисні злочини. Підозрюваний раніше притягався до кримінальної відповідальності на шлях виправлення не став. 15.11.2016 року Придніпровським районним судом м Черкаси був встановлений адміністративний нагляд за адресою проживання, але ОСОБА_5 систематично порушував адміністративне законодавство та 13.01.2017 року працівниками правоохоронних органів внесено заяву до ЄРДР. Відповідно до пояснень матері ОСОБА_10 підозрюваний не проживає за адресою реєстрації

Європейський суд з прав людини, зокрема у викладених рішеннях по справах «Калашников проти Росії», «Томазі проти Франції» та інших, роз`яснив, що сама по собі тяжкість злочину згідно повідомлення особі про підозру, не може бути підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

За роз`ясненнями п.п. 3, 13 постанови Пленуму Верховного Суду №4 від 25 квітня 2003 року «Про практику застосування судами запобіжного заходу у вигляді взяття під варту та продовження строків тримання під вартою на стадіях дізнання і досудового слідства» (зі змінами і доповненнями, внесеними постановами Пленуму Верховного Суду України від 11 червня 2004 року №10 та від 24 жовтня 2008 року №15), взяття під варту є найбільш суворим запобіжним заходом, у зв`язку з чим він обирається лише за наявності підстав вважати, що інші (менш суворі) запобіжні заходи, можуть не забезпечити виконання підозрюваним, обвинувачуваним процесуальних обов`язків, і його належної поведінки; обов`язковою умовою взяття під варту (виходячи з його правової природи) має бути обґрунтована впевненість в тому, що більш м`які запобіжні заходи можуть не забезпечити належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого.

Ураховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, який є злочином середньої тяжкості (ч. 2 ст. 186 КК України), а також наявність ризиків, визначених ст. 177 КПК України, а саме може переховуватися від суду та слідства, може здійснювати дії щодо незаконного впливання на свідків та вчинення інших кримінальних правопорушень, слідчий суддя приходить до висновку про задоволення клопотання.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 176-178, 183-184, 186, 193-194, 196, 197 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:
Клопотання слідчого Черкаського ВП ГУ НП ОСОБА_4 задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) діб, тобто до 29 липня 2017 року включно.

Строк тримання під вартою обчислювати з 31.05.2017 року.

Для утримання підозрюваний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підлягає направленню до слідчого ізолятора м. Черкаси.

Виконання ухвали покласти на слідчого Черкаського ВП ГУ НП ОСОБА_4 .

Копія ухвали про застосування запобіжного заходу вручається підозрюваному ОСОБА_5 після її оголошення, слідчому для виконання та прокурору для відома.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з моменту її оголошення, а підозрюваному, який перебуває під вартою, в той же строк, з моменту вручення копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1 .

Ухвала мені оголошена, порядок та строк її оскарження роз`яснено.

«__» ___________ 2017 року __________________ ОСОБА_5 .