БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
№ провадження 1-кп/356/48/17
Справа № 356/438/17
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23.06.2017 Березанський міський суд Київської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1
при секретарі ОСОБА_2
за участю прокурора ОСОБА_3 , ОСОБА_4
обвинуваченого ОСОБА_5
предстаника органу пробації ОСОБА_6
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні кримінальне провадження, внесене у ЄРДР за № 0000014 від 17.01.2017 за обвинуваченням:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та жителя АДРЕСА_1 , громадянина України, освіта вища, не працюючого, неодруженого, згідно ст. 89 КК України раніше не судимого,

у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 122 КК України,

ВСТАНОВИВ

В провадженні Березанського міського суду Київської області знаходиться кримінальне провадження внесене у ЄРДР за № 0000014 від 17.01.2017 за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 122 КК України

Під час підготовчого судового засідання прокурор просив призначити кримінальне провадження до судового розгляду на підставі обвинувального акту, підстав для закриття провадження чи повернення обвинувального акту не вбачає.

Обвинувачений, представник персоналу органу пробації не заперечували проти такого призначення.

Потерпілий повідомлений про час та місце розгляду справи належним чином, через канцелярію суду надіслав заяву про проведення підготовчого судового засідання без його участі (а.с.40-41).

Учасники не заперечували проти проведення підготовчого судового засідання без участі потерпілого.

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши обвинувальний акт з доданими до нього документами, суд приходить до наступного висновку.

Згідно вимог п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України, у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти рішення про повернення обвинувального акту, якщо він не відповідає вимогам КПК України.

При цьому обвинувачення, згідно з п. 13 ч. 1 ст. 3 КПК України, - це твердження про вчинення певною особою діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність, висунуте в порядку, встановленому КПК України. Для формулювання обвинувачення необхідно встановити всі елементи складу кримінального правопорушення (суб`єкт, об`єкт, суб`єктивна та об`єктивна сторона) та викласти зазначене у відповідному процесуальному документі. Саме в межах висунутого обвинувачення відповідно до обвинувального акта суд першої інстанції здійснює судовий розгляд, як це передбачено вимогами ст. 337 КПК України.

За змістом положень ч. 4 ст. 110 КПК України, обвинувальний акт є процесуальним рішенням, яким прокурор висуває особі обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування. Обвинувальний акт повинен відповідати вимогам ст. 291 КПК України.

За приписами п. 5 ч. 2 ст. 291 КПК України, обвинувальний акт повинен містити у собі виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення.

Правова кваліфікація дій особи в обвинувальному акті повинна містити не тільки посилання на окрему статтю і частину цієї статті кримінального закону, а й точне формулювання у тому числі і об`єктивної сторони та кваліфікуючих ознак конкретного кримінального правопорушення, тобто відображати всі елементи складу злочину, у вчиненні якого обвинувачується особа.

В своїй практиці Європейський суд з прав людини також зазначає, що обвинувачений у вчиненні злочину має бути детально проінформований про причину обвинувачення, тобто про ті факти матеріальної дійсності, які нібито мали місце і є підставою для висунення обвинувачення, а також про характер обвинувачення, тобто юридичну кваліфікацію згаданих фактів. (справа «Матточіа проти Італії").

В порушення вимог п. 5 ст. 291 КПК України прокурором в обвинувальному акті зазначено правову кваліфікацію дій ОСОБА_5 за ч. 1 ст. 122 КК України як умисне середньої тяжкості тілесне ушкодження.

Водночас ч. 1 ст. 122 КК України передбачає відповідальність за умисне середньої тяжкості тілесне ушкодження, тобто умисне ушкодження, яке не є небезпечним для життя і не потягло за собою наслідків, передбачених у статті 121 цього Кодексу, чи таке, що спричинило тривалий розлад здоров`я або значну стійку втрату працездатності менш як на одну третину.

Тобто з об`єктивної сторони вказаний злочин характеризується двома альтернативними наслідками, як то: тривалий розлад здоров`я або значна стійка втрата працездатності менш як на одну третину.

Прокурором в обвинувальному акті правова кваліфікація злочину, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_5 , як окремо визначений елемент обвинувального акту, не відповідає приписам кримінального закону, при викладені правової кваліфікації злочину не зазначено про жоден з наслідків, що у тому числі позбавляє обвинуваченого можливість розуміти висунуте обвинувачення, і, в свою чергу, унеможливлює якісно і в повній мірі здійснювати захист від пред`явленого обвинувачення, що, безперечно, порушує право особи на захист.

Зазначені вище упущення у обвинувальному акті є порушенням п. 5 ч. 2 ст. 291 КПК України, що згідно ч. 3 п. 3 ст. 314 КПК України є безумовною підставою для повернення обвинувального акту прокурору.

Окрім того, згідно ч. 1 ст. 290 КПК України, визнавши зібрані під час досудового розслідування докази достатніми для складання обвинувального акта прокурор або слідчий за його дорученням зобов`язаний повідомити підозрюваному, його захиснику, законному представнику про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування.

Проте у реєстрі матеріалів досудового розслідування, долученому до даного обвинувального акту, не містяться відомості про повідомлення про завершення досудового розслідування.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 9, 91, 109, 290, 291, 314, 372 КПК України, суд

УХВАЛИВ

Обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні № 0000014 від 17.01.2017 за обвинуваченням ОСОБА_5 , у вчиненні кримінального правопорушення (злочину) передбаченого ч. 1 ст. 122 КК України - повернути прокурору.

Ухвала може бути оскаржена учасниками процесу до Апеляційного суду Київської області протягом семи днів, з дня її проголошення, шляхом подачі апеляційної скарги через Березанський міський суд Київської області.

Суддя ОСОБА_1