Справа № 755/9579/16-к
Ухвала
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 грудня 2016 року до суду надійшло вказане клопотання, яке органом досудового розслідування обґрунтовується тим, що влітку 2016 року невстановлені особи під приводом надання Інтернет-послуг, використовуючи реквізити ФОП ОСОБА_5 та ТОВ «В МЕРЕЖІ», в порушення вимог Закону України «Про заборону грального бізнесу в Україні», організували гральний заклад на першому поверсі будинку АДРЕСА_1 .
Крім того, 13.11.2016, о 20:50 год. працівниками Дніпровського управління поліції ГУ НП у м. Києві за адресою: місто Київ, вул. Червоногвардійська, 10, на першому поверсі житлового будинку, виявлено гральний заклад «В Мережі», що функціонував всупереч Закону України «Про заборону грального бізнесу в Україні».
Крім того, 21.12.2016, о 00:05 год. працівниками УЗЕ в м. Києві ДЗЕ Національної поліції України за адресою: місто Київ, вул. Алма-Атинська, 2/1, виявлено гральний заклад «В Мережі», що функціонував всупереч Закону України «Про заборону грального бізнесу в Україні».
21.12.2016 вищевказані вилучені речі визнано речовими доказами по даному кримінальному провадженні.
Враховуючи вищевикладене, з метою забезпечення, в тому числі і збереження речових доказів, а також попередження відчуження, попередження зникнення, втрати або пошкодження вищезазначеного майна, або настання інших наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню, слідчий звернувся з даним клопотанням про накладення арешту шляхом заборони використання, розпорядження, відчуження майна.
У судовому засіданні слідчий заявлене клопотання підтримує, просить задовольнити з підстав викладених у його мотивувальній частині.
Згідно положень ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Зокрема, заходом забезпечення провадження є арешт майна.
Відповідно до вимог ч.ч. 1, 3 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
На підставі викладеного, керуючись вимогами ст.ст. 131, 132, 170-173, 309, 310, 369, 372, 375, 376 КПК України, слідчий суддя, -
Клопотання задовольнити.
Заборонити розпоряджатися вищевказаним майном.
Ухвала виконується негайно слідчим.
На дану ухвалу протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга до Апеляційного суду м. Києва.
Якщо ухвалу постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.
Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Слідчий суддя