Справа №1-кс/760/2737/17
№760/2717/17
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
13 лютого 2017 року слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , розглянувши в м. Києві клопотання слідчого з ОВС ВРКП слідчого управління фінансових розслідувань Головного управління ДФС у Київській області ОСОБА_3 , погодженого прокурором відділу прокуратури Київської області ОСОБА_4 про накладення арешту на майно в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000001 від 06.01.17 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 204 КК України,
В С Т А Н О В И В:

Слідчий з ОВС ВРКП слідчого управління фінансових розслідувань Головного управління ДФС у Київській області ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором відділу прокуратури Київської області ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на речові докази, у кримінальному провадженні, а саме: 7 (сім) бочок синього кольору ємкістю 200 літрів з рідиною з характерним запахом спирту, що були вилучені під час проведення огляду гаражного приміщення за адресою: АДРЕСА_1 та в подальшому витребувані у громадянина ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ).

Слідчий посилається на те, що слідчим управлінням фінансових розслідувань Головного управління ДФС у Київській області проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР 06.01.2016, за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 204 КК України.

Встановлено, що громадянин ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ), не являючись фізичною-особою підприємцем та не маючи ліценції на реалізацію підакцизних товарів, здійснює незаконну діяльність по зберіганню та збуту незаконно виготовлених алкогольних напоїв за адресою: АДРЕСА_1 .

Крім того, гр. ОСОБА_6 повідомила про факт придбання незаконно виготовлених алкогольних напоїв за вказаною адресою, про що звернулась із заявою.

Згідно інформаційної довідки № 77802326 від 06.01.2016 року з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчужень об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, приміщення за адресою: Київська область, смт. Рокитне, вул. Кар`єрна, 1, належить ТОВ «Спецмонтажремонт» (30846363).

11.01.2017 р. керівник ТОВ «Спецмонтажремонт» надав добровільну згоду працівникам податкової міліції на огляд приміщень за вказаною адресою.

У ході проведення огляду гаражного приміщення, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , виявлено та вилучено 7 (сім) бочок синього кольору ємкістю 200 літрів з рідиною з характерним запахом спирту.

Крім того, під час проведення огляду встановлено відсутність будь-яких документів, що підтверджують походження продукції.

Вилучені бочки передані на відповідальне зберігання ТОВ «ТК «ТОП Логістік Плюс», згідно акта передачі майна від 11.01.2017 р.

Крім того, в порядку ст. 93 КПК України в громадянина ОСОБА_5 витребувано 7 (сім) бочок синього кольору ємкістю 200 літрів з рідиною з характерним запахом спирту, що зберігаються за адресою складських приміщень ТОВ «ТК «ТОП Логістік Плюс».

Зазначені вище бочки оглянуті та приєднані до матеріалів кримінального провадження у якості речових доказів.

Під час проведення допиту в якості свідка громадянин ОСОБА_5 показав, що у він у гаражному приміщенні, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , з метою збуту виготовляє алкогольні напої шляхом змішування води із спиртом.

Крім того проведено слідчий експеримент з метою відтворення дій ОСОБА_5 щодо виготовлення алкогольних напоїв у гаражному приміщенні.

У ході одночасного допиту громадянин ОСОБА_7 показав, що 11.01.2017 року за адресою АДРЕСА_1 придбав у громадянина ОСОБА_5 1 тетра - пакет з алкогольним напоями за ціною 300 грн.

Згідно висновку експерта НДЕКЦ при УМВС України у Київській області №36хс від 03.02.2017р., вилучені рідини не відповідають вимогам діючих державних стандартів.

В судовому засіданні слідчий клопотання підтримав та просив його задовольнити з підстав, викладених в ньому.
Заслухавши слідчого, вивчивши матеріали клопотання та кримінального провадження, вважаю, що клопотання підлягає поверненню з наступних підстав.

З матеріалів клопотання вбачається, що 06.01.2017 р. внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань кримінальне провадження №0000001 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 204 КК України.

Частиною 2 статті 167 КПК України передбачено, що тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони:1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Згідно з положеннями ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Разом з тим, другий абзац зазначеної норми передбачає можливість накладення арешту у вигляді заборони для іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Під час проведення огляду гаражного приміщення, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , виявлено та вилучено 7 (сім) бочок синього кольору ємкістю 200 літрів з рідиною з характерним запахом спирту, про що складено протокол огляду від 11.01.2017р.

Постановою слідчого з ОВС ВРКП слідчого управління фінансових розслідувань Головного управління ДФС у Київській області, 7 (сім) бочок синього кольору ємкістю 200 літрів з рідиною з характерним запахом спирту визнано речовими доказами по кримінальному провадженню та приєднано до справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 2 ст. 171 КПК України передбачено, що у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Слідчим деведено наявість підстав, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна, а саме, що вищезазначене майно є речовими доказами у даному кримінальному проваджденні та можуть бути використані, як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а також те, що вилучені речі є матеріальними об`єктами, що зберегли на собі сліди вчинення злочину та містять інші відомості, які можуть бути використані під час кримінального провадження

Враховуючи, що слідчим доведено, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні, то його слід задовольнити, оскільки настання інших наслідків може перешкодити кримінальному провадженню.

Враховуючи вищевикладене, клопотання про накладення арешту на майно підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 167, 170, 172, 173, 372 КПК України,-

У Х В А Л И В :

Клопотання слідчого з ОВС ВРКП слідчого управління фінансових розслідувань Головного управління ДФС у Київській області ОСОБА_3 , погодженого прокурором відділу прокуратури Київської області ОСОБА_4 про накладення арешту на майно в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000001 від 06.01.17 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 204 КК України задовольнити.

Накласти арешт на речові докази, вилучені 11.01.2017 р. у ході проведення огляду гаражного приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: 7 (сім) бочок синього кольору ємкістю 200 літрів з рідиною з характерним запахом спирту.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1