Справа № 640/5027/17
н/п 1-кс/640/2612/17
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31.03.2017 року до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання слідчого СУ ГУ Національної поліції в Харківській області підполковника поліції ОСОБА_2 , погоджене прокурором відділу прокуратури Харківської області молодшим радником юстиції ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно, у вигляді речей, предметів та документів (згідно наведеного переліку), яке було вилучено під час проведення 21.03.2017 обшуків: приміщення кв. АДРЕСА_1 , за місцем мешкання ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , автомобіля «Mercedes GL 420» державний номер НОМЕР_1 , яким користується ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , автомобіля «Land Rover Sport HS» державний номер НОМЕР_2 , яким користується ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , приміщення кв. АДРЕСА_2 за місцем мешкання ОСОБА_6 , приміщення кв. АДРЕСА_3 , за місцем мешкання ОСОБА_7 , автомобіля «Nissan Almera» державний номер НОМЕР_3 , яким користується ОСОБА_8 , приміщення кв. АДРЕСА_4 , які використовуються ОСОБА_4 , автомобіля «Daewoo Matiz» державний номер НОМЕР_4 , яким користується ОСОБА_9 , приміщення кв. АДРЕСА_5 за місцем мешкання ОСОБА_9 .
З матеріалів, що стали підставою для реєстрації кримінального провадження вбачається, що у 2015-2016 роках групою осіб з метою здійснення заволодіння коштами службовими особами підприємства Філії «Дарницький вагоноремонтний завод» ПАТ «Українська залізниця» укладено договори на постачання товарно-матеріальних цінностей з ТОВ «ПФ «Магнум», керівництвом якого у свою чергу замість закупівлі зазначених товарно-матеріальних цінностей, здійснено перерахування коштів за договорами про неіснуючі господарські операції на рахунки підприємств з ознаками фіктивності ТОВ «Віраж груп», ТОВ «Інфест-Лтд», ТОВ «Артонуст», ТОВ «Колона трейд», ТОВ «Укрінторг-кепетал», ТОВ «Інфест Десіжн», ТОВ «Райвал-інвест», ТОВ «Галеон Груп», ТОВ «Ренопт», ТОВ «Парадайс компані». Після зняття коштів з рахунків фіктивних підприємств, вони були привласнені та розподілені між учасниками групи.
Проведеним дослідженням в ході досудового розслідування встановлено, що у період 2016 року за результатами господарських операцій, які не знайшли свого реального підтвердження, між Філії «Дарницький вагоноремонтний завод» ПАТ «Українська залізниця», ТОВ «ПФ «Магнум» та ТОВ «Галеон Груп», ТОВ «Ренопт», ТОВ «Парадайс компані», було нанесено збитки державному підприємству на суму 4,038 млн. грн., які були перераховані з рахунків Філії «Дарницький вагоноремонтний завод» ПАТ «Українська залізниця» до ТОВ «ПФ «Магнум», та в подальшому з ТОВ «ПФ «Магнум» за проведені безтоварні операції на рахунки ТОВ «Галеон Груп» і ТОВ «Ренопт» та потім на СФГ «Любов».
В подальшому в ході виконання доручень слідчого оперативним підрозділом УЗЕ в Харківській області ДЗЕ Національної поліції України було отримано дані про те, що до створення та організації діяльності вищевказаних підприємств причетна група осіб, яка здійснює пособництво у заволодінні коштами підприємств, а також зловживаннях з боку службових осіб підприємств, пов`язаних з мінімізацією обов`язкових платежів в бюджет.
Органом досудового розслідування встановлено, що протягом 2015-2016 років зазначеною групою осіб було організовано створення та реєстрацію низки підприємств серед яких зокрема ТОВ «Віраж груп», ТОВ «Інфест-Лтд», ТОВ «Артонуст», ТОВ «Колона трейд», ТОВ «Укрінторг-кепетал», ТОВ «Інфест Десіжн», ТОВ «Райвал-інвест», ТОВ «Галеон Груп», ТОВ «Ренопт», ТОВ «Парадайс компані», ТОВ «Де Конс», ФГ «Садко», ТОВ «Луч», ТОВ «Келмор», ТОВ «Маслянка», ТОВ «Кредстаф», ТОВ «Браунджим», ТОВ «Трансделагруп», ТОВ «ФГ «Святовіт», СФГ «Любов», ПП «Виробнича фірма «Промпоставка», ФГ «Зоря», ТОВ «Племінний завод імені Літвінова», ТОВ «Парт Люкс», ТОВ «Верстаторемонт», ТОВ «Автоторг 7», ТОВ «ПСВ - Енергопроммонтаж», ТОВ «Юпитер Люкс», ТОВ «Контингент - 79», ТОВ «Гранд-Інжиніринг», ТОВ «БК «Акрон Інвест», ТОВ «Гермет», ФГ «Вера-Агро», ТОВ «Інвестім», ТОВ «Руміас», ФГ «Зоря», ТОВ «Техно груп», ТОВ «Будівельна компанія «СОЮЗ», ТОВ «ОПТМЕТХІМ-2015», ТОВ «БІВЕР-СД-ГРУП», ТОВ «СПЕЦТЕХНІКА 2014», ТОВ «РОЯЛ ТРЕЙДІНГ ГРУП», ФГ «Мясні традиції», ТОВ «Трансбудмаркет», Харківський міський благодійний фонд «Батьківщина», ТОВ «Альфа прайм сервіс», ТОВ «Компанія ПРОМ-ТЕХЛОГІЯ», ТОВ «ОЛІС-ОПТ», ПП «Світ Кассандри-350», ТОВ «СПЕЦ МОДУЛЬ», ТОВ «Спецтехніка 2014», ТОВ «БУДМАРКЕТ-ПРОМ», ПП «Ремонтний завод «РЕМТОРГСНАБ», ТОВ «ТРАНСІМПУЛЬС ПЛЮС», ПП «Ремонтний завод «РЕМТОРГСНАБ», ТОВ «АКПД-ПЛЮС», ТОВ «ПРОМСПЕЦ КОМПЛЕКТ», ТОВ «КОМПАНІЯ ПРОМ-ТЕХНОЛОГІЯ», ПП «НВПП ЕНЕРГІЯ», ФГ «СВЯТОВІТ 3», ТОВ «АЄРО 7», ТОВ «ТРАНСБУДМАРКЕТ», ТОВ «Литагропром», ТОВ «Кріс-Трейд», без мети зайняття господарською діяльністю, оформивши вказані підприємства на третіх осіб за пропозицію грошової винагороди.
Також, за результатами проведених слідчих та негласних слідчих дій було встановлено, що учасниками зазначеної групи є гр. ОСОБА_10 ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_9 ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_6 , ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_7 , які за допомогою інших осіб учасників групи організували створення вищевказаних підприємств, виготовлення їх фінансово-господарської документації про неіснуючі господарські операції, подачу звітності вказаних підприємств до державних органів, переведення безготівкових коштів у готівку, з метою їх привласнення та прикриття злочинів.
В ході подальшого проведення досудового розслідування, а саме: 21.03.2017 обшуків: приміщення кв. АДРЕСА_1 , за місцем мешкання ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , автомобіля «Mercedes GL 420» державний номер НОМЕР_1 , яким користується ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , автомобіля «Land Rover Sport HS» державний номер НОМЕР_2 , яким користується ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , приміщення кв. АДРЕСА_2 за місцем мешкання ОСОБА_6 , приміщення кв. АДРЕСА_3 , за місцем мешкання ОСОБА_7 , автомобіля «Nissan Almera» державний номер НОМЕР_3 , яким користується ОСОБА_8 , приміщення кв. АДРЕСА_4 , які використовуються ОСОБА_4 , автомобіля «Daewoo Matiz» державний номер НОМЕР_4 , яким користується ОСОБА_9 , приміщення кв. АДРЕСА_5 за місцем мешкання ОСОБА_9 було виявлено та вилучено майно (згідно наведеного переліку).
Слідчий вважає, що вилучені документи та носії інформації зберегли на собі сліди вчинення злочинів та можуть бути використані в якості речових доказів у кримінальному провадженні оскільки використовуються ОСОБА_10 ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_9 ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_7 . ІНФОРМАЦІЯ_6 , ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_7 у незаконній діяльності, пов`язаній з привласненням коштів шляхом документального оформлення безтоварних операцій та, конвертацією коштів із безготівкової форми в готівку, а тому є підстави вважати, що вилучене, в ході проведення 21.03.2017 обшуків майно у вигляді речей, предметів та документів є засобами чи знаряддям вчинення кримінального правопорушення та зберегло на собі його сліди, а кошти набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, і є необхідність у його арешті з метою збереження речових доказів та відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.
Слідчий суддя, вивчивши документи та матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, вважає необхідним повернути клопотання з наступних підстав.
Згідно ч. 2. ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого про арешт майна повинно бути зазначено:
1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;
4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Всупереч ч.2 ст. 171 КПК України, в клопотанні слідчого, погодженого прокурором, про арешт майна, не зазначено підстави і мета, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна.
Так, до ЄРДР слідчим були внесені відомості про привласнення державних коштів підприємства Філії «Дарницький вагоноремонтний завод» ПАТ «Українська залізниця» у великих розмірах, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 191 КК України.
Однак, слідчий не обґрунтував клопотання та не довів обставин щодо накладення арешту на вилучене майно.
Ч. 1 ст. 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Проте, з клопотання слідчого про арешт майна та доданих до нього документів не зрозуміло, який вид арешту майна (у вигляді заборони або обмеження права на відчуження, розпорядження та/або користування майном) слідчий просить застосувати в даному випадку. У клопотанні не зазначено про те, чи це майно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації, воно необхідно для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Також у своєму клопотанні слідчий посилається на мету проведення арешту майна, яка передбачена п. 1, 4 ч. 2 ст. 170 КПК України, а саме про необхідність накладення арешту на майно для збереження речових доказів та відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення.
Але в порушення п. 4 ч. 2 ст. 171 КПК України, в клопотанні слідчого не зазначено розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
Крім того, відповідно до вимог ч.6 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.
Із клопотання не вбачається, чи набула будь-яка особа статусу підозрюваного, обвинуваченого, що давало б підстави визначити хто саме несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану кримінальним правопорушенням, та не надано відомостей про наявність обґрунтованого розміру цивільного позову у даному кримінальному провадженні, який до клопотання не доданий.
В силу ст. 41 Конституції України, ст. 1 протоколу № 1 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична та юридична особа має право володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, ніж на користь суспільства і на умовах, передбачених Законом або загальними принципами міжнародного права.
Стаття 1 Першого протоколу до Європейської конвенції гарантує право на вільне володіння своїм майном, яке звичайно називається правом на власність.
Слідчим не надано даних, що вказане вилучене майно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 191 КК України та зберегло на собі його сліди.
Відповідно ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 КПК України, повертає його прокурору та встановлює строк в 72 години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
З урахуванням викладеного, дане клопотання про арешт майна підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170 173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
у х в а л и в :
Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя - ОСОБА_1