Справа № 569/3610/17
УХВАЛА

09 березня 2017 року
Слідчий суддя Рівненського міського суду Рівненської області ОСОБА_1
при секретарі ОСОБА_2
за участю прокурора ОСОБА_3
слідчого ОСОБА_4
підозрюваного ОСОБА_5
захисника-адвоката ОСОБА_6
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Рівне клопотання слідчого СУ ГУНП в Рівненській області підполковника поліції ОСОБА_4 , яке погоджене прокурором прокуратури Рівненської області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та зареєстрованого в АДРЕСА_1 , жителя АДРЕСА_2 , підозрюваного за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0008405 від 05.12.2016, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 115, ч. 2 ст. 271, ч. 1 ст. 396, ч. 3 ст. 136 КК України, -
в с т а н о в и в :
Слідчий СУ ГУНП в Рівненській області підполковник поліції ОСОБА_4 звернувся до суду із клопотанням, яке погоджене прокурором прокуратури Рівненської області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_5 .
З клопотання вбачається, що групою слідчих слідчого управління УМВС України в Рівненській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0008405 від 05.12.2016, за ознаками злочинів, передбачених ч.1 ст.115, ч.2 ст.271, ч.1 ст.396, ч.3 ст.136 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що між ПМП фірмою Спецрембуд, юридична адреса: м. Рівне, вул. О.Дундича, 18/125, (Підрядник) та Товариством з обмеженою відповідальністю Апартамент-Буд, юридична адреса: м. Рівне, вул. Васильченка,1, (Замовник) укладено договір підряду від 24.06.2016 № 2406 про виконання робіт по об`єкту Реконструкція незавершеного будівництва торгово-побутового комплексу з готельно-офісними приміщеннями під житловий будинок з нежитловими приміщеннями на вул. Київська, буд. 67 в м. Рівне і зобов`язання Замовника прийняти та оплатити їх. Строк дії договору, з моменту його підписання Сторонами і до остаточного виконання.
24.06.2016 р. відповідальною особою за виконання робіт по вказаному об`єкту призначено ОСОБА_5 , який відповідно являється особою відповідальною за охорону праці.
Працюючи прорабом на даному об`єкті ОСОБА_5 , порушив ряд законодавчих та нормативно правових актів про охорону праці, що виразилось у відсутності контролю за проведенням будівельних робіт і дотримання при цьому правил безпеки праці, а саме, не забезпечив безпечних умов праці на третьому поверсі незавершеного будівництва торгово-побутового комплексу з готельно-офісними приміщеннями під житловий будинок з нежитловими приміщеннями по АДРЕСА_3 .
Внаслідок вищевказаних порушень, допущених зі сторони виконроба ОСОБА_5 , 02.12.2016 близько 16 год. 30 хв., на об`єкті будівництва за адресою АДРЕСА_3 , стався нещасний випадок із смертельним наслідком, а саме мало місце падіння ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , жителя АДРЕСА_4 , із висоти третього поверху у шахту ліфта цокольного поверху, що призвело до його смерті.
01.03.201р.7 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.271 КК України, а саме в порушенні вимог законодавчих та інших нормативно-правових актів про охорону праці службовою особою підприємства, що спричинило загибель людини.
Наявність обґрунтованої підозри вчинення ОСОБА_5 даного кримінального правопорушення підтверджується: показами свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 ; протоколом огляду місця події, а саме: незавершеного будівництва на АДРЕСА_3 , у ході якого вилучено речі ОСОБА_7 , протоколом огляду лісосмуги на території Кустинської сільської ради, Рівненського району, Рівненської області, де виявлено труп ОСОБА_7 , актом спеціального розслідування нещасного випадку від 17.02.2017 проведеного Управління Держпраці у Рівненській області, висновком судово-медичної експертизи № 720 від 30.12.2016 та іншими матеріалами кримінального провадження.
На переконання сторони обвинувачення в кримінальному провадженні № 0008405, судом при вирішенні питання щодо обрання запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_5 необхідно з дотриманням вимог, визначених ст.ст. 177, 178, 181, 193, 194 КПК України, врахувати характер, обставини, ступінь суспільної небезпеки, дані про особу підозрюваного та можливість настання ризиків, пов`язаних із перешкоджанням здійсненню кримінального провадження.
Наявні ризики, передбаченні в п 2 та п 3 ч.1 ст.177 КПК України, існують саме в можливості знищення або переховування речей та документів, які мають істотне значення для встановлення обставин правопорушення і наявної можливості зі сторони ОСОБА_5 впливу на потерпілих та свідків кримінального провадження.
Крім того, на даний час у кримінальному провадженні, незважаючи на вжиті слідством заходи не виявлено та не встановлено документів, які мають істотне значення для розслідування провадження, зокрема: журналу інструктажів, в якому були записи щодо проведення інструктажів відносно осіб, які працювали на будівництві, загального журналу робіт, акти на приховані роботи, проектної документації на об`єкт будівництва тощо.
У ході розслідування кримінального правопорушення встановлено, що після загибелі ОСОБА_7 невстановленими особами з метою знищення та приховування слідів злочину проведено закриття шахти ліфта гіпсокартоном та вказану шахту заповнено водою.
Враховуючи вище викладене, сторона обвинувачення вважає, що запобігти вказаним у клопотанні ризикам неможливо без застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту. Таким чином, під час провадження досудового розслідування, з метою забезпечення виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків та потерпілих у цьому кримінальному провадження; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; запобігання спробам продовжувати займатися злочинною діяльністю та продовжувати кримінальне правопорушення у якому він підозрюється, що відноситься до ризиків, передбачених п.п. 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, до підозрюваного: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , оголошено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.271 КК України, який відповідно до ст.12 КК України є тяжким, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді виправних робіт на строк до двох років або обмеження волі на строк до п`яти років, або позбавленням волі на строк до семи років, з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до двох років або без такого у виді домашнього арешту, так як застосування більш м`яких запобіжних заходів, не може бути достатнім для запобігання зазначеним ризикам.
Відповідно до ч. 1 ст.181 КК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби.
З урахуванням обставин, зокрема те, що підозрюваний ОСОБА_5 на даний час не працює, тому необхідно застосувати до підозрюваного домашній арешт цілодобово, а саме: заборонити ОСОБА_5 цілодобово залишати житло за адресою: АДРЕСА_2 .
Беручи до уваги вищевказане, орган досудового розслідування вважає, що на даний час найбільш дієвим запобіжним заходом у даному випадку до підозрюваного ОСОБА_5 буде домашній арешт, а саме: заборонити ОСОБА_5 цілодобово залишати житло за адресою: АДРЕСА_2 , з покладенням на підозрюваного додаткових обов`язків, передбачених ст. 194 КК України, а саме: прибувати за кожною вимогою до суду, прокурора чи слідчого; не відлучатись із населеного пункту, в якому він зареєстрований та проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання або місця роботи; утримуватись від спілкування із родичами ОСОБА_7 ; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право виїзду з України і в`їзду в Україну.
Метою застосування запобіжного заходу стосовно підозрюваного ОСОБА_5 у вигляді домашнього арешту є забезпечення виконання ним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілих, свідків у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
В судовому засіданні прокурор та слідчий клопотання підтримав за викладених в ньому обставин.
Адвокат та підозрюваний просять обрати міру запобіжного заходу у виді особистого зобов"язання, оскільки ОСОБА_5 має постійне місце проживання, раніше не судимий. Оскільки він не судимий, то ніяких інших кримінальних злочинів вчиняти не буде, також не буде перешкоджати встановленню істини по справі та впливу на свідків.
Слідчий суддя, заслухавши учасників судового розгляду, дослідивши матеріали клопотання, приходить до наступного висновку.
Відповідно до вимог ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Вина ОСОБА_5 повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: показами свідків, протоколом огляду місця події: незавершеного будівництва на АДРЕСА_3 ; протоколом огляду лісосмуги на території Кустинської сільської ради, Рівненського району, Рівненської області, актом спеціального розслідування нещасного випадку від 17.02.2017р., висновком судово-медичної експертизи № 720 від 30.12.2016 та іншими матеріалами кримінального провадження.
Твердження прокурора, що ОСОБА_5 може вчиняти інші кримінальні злочини, ухилитися від слідства та суду, перешкоджати встановленню істини по справі та впливу на свідків, ніякими обгрунтованими та належними доказами не підтверджено. Крім того останній має постійне місце проживання, де проживає з дружиною та неповнолітньою дитиною, займається суспільно-корисливою працею, раніше до кримінальної чи адміністративною відповідальності не притягувався.
Як пояснила слідчий, ОСОБА_5 постійно з"являвся на всі виклики до органу досудового розслідування, не ухилявся від слідства.
01 березня 2017 року ОСОБА_5 вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.271 КК України.
Поряд з цим слідчим повністю доведено наявність ризиків передбачених ст. 177 КПК України, на які він посилається в клопотанні.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів оцінює в сукупності всі обставини, вказані в ст.178 КПК України.
Згідно ч.1 ст.181 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту повинен перевірити чи достатньо підстав для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обовязків, передбачених КПК України.
Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, національні суди повинні зясувати, чи є домашній арешт до судового розгляду справи єдиним запобіжним заходом, який забезпечив би належну процесуальну поведінку особи та виконання нею процесуальних обовязків, а також, чи є можливість обмежитися в даному випадку застосуванням іншого запобіжного заходу.
При обранні виду запобіжного заходу суди враховують вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадків за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного увязнення.
Натомість, протягом розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу ОСОБА_5 у вигляді цілодобового домашнього арешту прокурором та слідчим не було доведено, що жоден із більш мяких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Слідчий суддя приходить до переконання, що є всі підстави для застосування, у відповідності до ч.4 ст.194 КПК України, більш м`якого запобіжного заходу, ніж цілодобового домашнього арешту.
Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
П.29 рішення Європейського суду з прав людини від 11.10.2010 року справа «Хайреддінов проти України», береться до уваги, що «ризик втечі або уникнення правосуддя» зменшується з часом, адже включення строку запобіжного ув`язнення до строку покарання, якого мав підстави боятися заявник, трохи пом`якшує цей страх і зменшує його наміри втекти (7). При обґрунтуванні цієї підстави необхідне дослідження характеристики особистості, утримуваної під вартою. При цьому на користь звільнення свідчать: відсутність судимостей, наявність постійного місця проживання, роботи, усталений спосіб життя, наявність утриманців, відсутність спроб ухилитися від правосуддя (21, с.98). Справа ЄСПЧ «Пунцельт проти Чехії».
Таким чином, характеризуючи особу підозрюваного ОСОБА_5 немає підстав в даний час стверджувати, про існування ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України на запобігання, яким спрямоване застосування запобіжного заходу домашнього арешту.
Згідно з положенням Конвенції про захист прав людини, а також загальної спрямованості реформи кримінального судочинства на гуманізацію й підвищення гарантій захисту прав особи, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, слідчий суддя приходить до переконання про обрання підозрюваному ОСОБА_5 міру запобіжного заходу у вигляді особистого зобовязання.
Відповідно до ст. 179 КПК України: особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу; підозрюваному, обвинуваченому письмово під розпис повідомляються покладені на нього обов`язки та роз`яснюється, що в разі їх невиконання до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру мінімальної заробітної плати до 2 розмірів мінімальної заробітної плати; контроль за виконанням особистого зобов`язання здійснює слідчий, а якщо справа перебуває у провадженні суду - прокурор.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176-179, 193-174, 196, 309 КПК України, слідчий суддя, -
у х в а л и в :
В задоволенні клопотання слідчого ОСОБА_4 про обрання запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту - відмовити.
Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та зареєстрованого в АДРЕСА_1 , проживаючого в АДРЕСА_2 , а саме заборонити залишати житло за адресою: АДРЕСА_2 , запобіжний захід у вигляді особистого зобовязання.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 такі процесуальні обовязки:
прибувати за кожною вимогою до суду, прокурора чи слідчого; утримуватись від спілкування із родичами ОСОБА_7 ;
Передати ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання для виконання до Рівненського відділу поліції ГоловногоУправління Національної поліції в Рівненській області.
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до апеляційного суду Рівненської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1