Справа № 510/782/17
У Х В А Л А

ІМ`ЯМ УКРАЇНИ
15.06.2017 року

Слідчий суддя Ренійського районного суду Одеської області ОСОБА_1 у залі суду у м. Рені, при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю слідчого СВ Ренійського ВП Ізмаїльського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 розглянувши клопотання про арешт майна, -

УХВАЛИВ:
Слідчий СВ Ренійського ВП Ізмаїльського ВП ГУНП в Одеській ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про накладення арешту на моно-сітки ліскові, у кількості 10 штук, вічко 45х45 мм, висотою 1,5 м, довжиною 60 м., які відповідно до ухвали Ренійського районного суду від 12.06.2017 про тимчасовий доступ до рече та документів оглянуті 13.06.2017. та залишені на зберіганні на території Державного агентства рибного господарства України, Західно-Чорноморської Рибохорони, м. Ізмаїл, вул. Корабельників 1,належні ОСОБА_4 з метою збереження речового доказу, для кримінального провадження №0000243 від 12.05.2017.

В клопотанні зазначено, що в ході досудового розслідування встановлено, що 21.03.2017 року, приблизно о 23 год. 00 хв., ОСОБА_4 , маючи умисел, спрямований на незаконний вилов риби, на оз. Ялпуг біля с.Плавні, Ренійського району, Одеської області, не маючи на це спеціального дозволу, у порушенні ст.ст. 3.14, 3.15 «Правил любительського і спортивного рибальства», які забороняють лов водних і живих ресурсів промисловими та іншими знаряддями лову, виготовленими з сеті матеріалів всіх видів і найменувань, здійснював лов риби забороненими знаряддями лову моно-сітками лісковими, у кількості 10 штук, 45х45 мм, висотою 1,5 м, довжиною 60 м.

У результаті незаконних дій ОСОБА_4 , було виловлено цінних порід риби: щука 5 шт. (п`ять) шт. х 340 грн. = 170 (одна тисяча сімсот) грн., , окунь 3 шт. х 17 грн. = 51 грн.(п`ятдесят одна) грн., лящ 51 шт. х 170 грн. = 8 670 (вісім тисяч шістсот сімдесят ) грн., тарань 38 х 85 грн. 3 230 (три тисячі двісті тридцять) грн.

Своїми діями ОСОБА_4 , причинив збитки рибному господарству України на суму 13 651 (тринадцять тисяч шістсот п`ятдесят одна) грн., згідно постанови КМУ №1209 від 21.11.2011 року, що є порушенням ст. 52-1 ЗУ «Про тваринний світ».

Відомості про вчинене кримінальне правопорушення внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12.05.2017 року за №0000243, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України

13.06.2017 р. згідно ухвали Ренійського районного суду про тимчасовий доступ з метою огляду предмету як речового доказу на території Державного агентства рибного господарства України, Західно-Чорноморської Рибохорони, м. Ізмаїл, вул. Корабельників 1, було оглянуто моно-сітки ліскові, у кількості 10 штук, вічко 45х45 мм, висотою 1,5 м, довжиною 60 м., визнано постановою речовим доказом та долучено до матеріалів кримінального провадження №0000243 від 12.05.2017 в якості речового доказу, яку залишену на зберіганні за вищевказаною адресою.

Так як, моно-сітки ліскові у кількості 10 штук, вічко 45х45 мм, висотою 1,5 м, довжиною 60 м., які належать ОСОБА_4 для вказаного кримінального провадження має значення речового доказу, слідчий просив накласти на них арешт.

Згідно ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника. Не прибуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У судовому засіданні слідчий підтримав клопотання про накладення арешту. ОСОБА_4 у судове засідання викликався, однак не з`явився, про причини своєї не явки суд не повідомив.

Аналізуючи матеріали надані до клопотання та враховуючи пояснення слідчого, суд вважає за необхідне задовольнити клопотання про накладення арешту на майно, вказане в клопотання з наступних підстав.

Відповідно до ч. 2, 3 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно ст.. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
На підставі вищевикладеного, слідчий суддя дійшов до висновку про задоволення клопотання слідчого, оскільки моно-сітки ліскові у кількості 10 штук, вічко 45х45 мм, висотою 1,5 м, довжиною 60 м., які належать ОСОБА_4 мають значення речового доказу і з метою збереження речового доказу необхідно накласти на них арешт.

На підставі викладеного, керуючись ст. 108, ст.ст. 170, 171, 172, 173, 174, ст. 309 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:
1.Клопотання слідчого СВ Ренійського ВП Ізмаїльського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 - задовольнити.
2.Накласти арешт на моно-сітки ліскові у кількості 10 штук, вічко 45х45 мм, висотою 1,5 м, довжиною 60 м., належні ОСОБА_4 ., які оглянуті 13.06.2017 р. та залишені на зберіганні на території Державного агентства рибного господарства України, Західно-Чорноморської Рибохорони, м. Ізмаїл, вул. Корабельників 1, з метою збереження речового доказу, для кримінального провадження №0000243 від 12.05.2017 р.

3.Виконання ухвали покласти на слідчого СВ Ренійського ВП Ізмаїльського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3

4Роз`яснити власнику, що відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням власника або володільця майна.
5Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
На ухвалу слідчого судді протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляція до Апеляційного суду Одеської області.

Слідчий суддя ОСОБА_1