ЖОВТНЕВИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
Провадження № 1-кс/201/396/2017
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
17 січня 2017 року Жовтневий районний суд
міста Дніпропетровська
головуючого слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпрі клопотання представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Демістоун Агро Холдінг Лімітед» ОСОБА_3 про скасування арешту, накладеного ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 27 січня 2016 року, -
Представник заявника ОСОБА_4 надала до суду заяву, в якій клопотання підтримувала та просила зняти арешт у вигляді заборони.
Слідчий Соборного ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 подала до суду заяву, в якій просила розгляд справи проводити без його участі та не заперечував проти скасування арешту.
Прокурор ОСОБА_6 надав до суду заяву, в якій не заперечував проти скасування арешту та просив розгляд справи проводити за його відсутності.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.
Ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 27 січня 2016 року у справі № 201/1053/16-к (провадження № 1кс/201/597/2016) було задоволено клопотання слідчого Жовтневого ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 , погоджене з прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури №2 Дніпропетровської області ОСОБА_6 , про заборону розпоряджатися майном.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 04 січня 2016 року до Жовтневого РВ ДМУ ГУМВС України в Дніпропетровській області з заявою про вчинення відносно нього кримінального правопорушення звернулась ОСОБА_7 , представник ТОВ «Випавски виноград, виробництво вина», яка пояснила, що не встановлені особи заволоділи фірмою ТОВ «АПАТИТ», власником якого є ТОВ «Випавски виноград, виробництво вина». В ході допиту ОСОБА_7 було встановлено, що не встановлені особи, використовуючи завідомо підроблені документи, заволоділи ТОВ «АПАТИТ». Вказаний факт було виявлено 31 грудня 2015 року ОСОБА_7 при перевірці реєстру юридичних та фізичних осіб підприємців. При зверненні до державного реєстратора ОСОБА_8 , яка проводила реєстраційні дії по зміні власника, остання пояснити нічого не змогла, та намагалась скрити той факт, що саме вона проводила реєстраційні дії по зміні власника та юридичного адресу підприємству.
Загальним збором учасників 25 березня 2015 року на посаду директора ТОВ «АПАТИТ» призначено ОСОБА_9 . Останній жодних дій, пов`язаних з перереєстрацію ТОВ «АПАТИТ» не проводив, оригінали установчих документів ТОВ «АПАТИТ» зберігались та зберігаються у законного директора ОСОБА_9 за юридичною адресою ТОВ «АПАТИТ»: м. Дніпропетровськ, вул.. Південна. 2Б.
14 грудня 2014 року ТОВ «ЯР ПОЛЕ» уклало з ТОВ «АПАТИТ» договір купівлі-продажу акцій ПАТ «Автомобільна компанія «Укртранс», придбавши акції ПАТ «Автомобільна компанія «Укртранс», на суму 1 350 438,55 грн, всього 27 008 771 шт. номінальною вартістю 0,05 грн. за 1 акцію, що у відсотковому виразі складає 63,6242% розміру частки акціонера.
Право власності ТОВ «ЯР ПОЛЕ» на акції підтверджується випискою про стан рахунку в цінних паперах станом на 20 січня 2015 року.
Відповідно до норм статей 41, 42 ЗУ «Про акціонерні товариства» володіння контрольним пакетом акцій більше 50% дозволяє провести загальні збори акціонерів та надає право вирішального впливу на суть прийнятих рішень.
ТОВ «ЯР ПОЛЕ» реалізує своє право на участь у загальних зборах акціонерів через директора, який діє на підставі Статуту ТОВ «ЯР ПОЛЕ» та підконтрольний загальним зборам учасників.
Наразі єдиним власником ТОВ «ЯР ПОЛЕ» є компанія ТОВ ДЕМІСТОУН АГРО ХОЛДІНГ ЛІМІТЕД (DEM1STONE AGRO HOLDING LIMITED). Інтереси власника компанії ТОВ Демістоун Агро Холдінг Лімітед (Demistone Agro Holding Limited) представляє ОСОБА_7 , згідно виданої на неї довіреності.
20 січня 2016 року відбулася публікація на сайті Державної установи «Агенство з розвитку інфраструктури» фондового ринку України (Smida) про укладену угоду купівлі-продажу акцій, а отже, інформація про угоду стала загальновідомою. З такими відомостями могли ознайомитися також особи, які протиправно заволоділи ТОВ «АПАТИТ».
Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Метою арешту майна є забезпечення кримінального провадження, забезпечення цивільного позову у кримінальному провадженні, забезпечення конфіскації або спеціальної конфіскації. Арештованим може бути майно, яким володіє, користується чи розпоряджається підозрюваний, обвинувачений, засуджений, треті особи, юридична особа, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру за рішенням, ухвалою суду, слідчого судді. Треті особи, майно яких може бути арештовано, - особи, які отримали чи придбали у підозрюваної, обвинуваченої чи засудженої особи майно безоплатно або в обмін на суму, значно нижчу ринкової вартості, або знали чи повинні були знати, що мета такої передачі - отримання доходу від майна, здобутого внаслідок вчинення злочину, приховування злочину та/або уникнення конфіскації. Вищезазначені відомості щодо третьої особи повинні бути встановлені в судовому порядку на підставі достатності доказів.
Підставою арешту майна є наявність ухвали слідчого судді чи суду за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що майно є предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення, набуте злочинним шляхом, є доходом від вчиненого злочину або отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину. Арешт майна можливий також у випадках, коли санкцією статті Кримінального кодексу України, що інкримінується підозрюваному, обвинуваченому, передбачається застосування конфіскації, до підозрюваної, обвинуваченої особи заявлено цивільний позов у кримінальному провадженні. Арешт також може бути застосовано до майна третіх осіб з урахуванням частини другої цієї статті.
Згідно із ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Відповідно до ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, а така процесуальна заборона як арешт майна застосовується до вичерпного кола суб`єктів указаного у ст. 170 КПК України.
Відповідно до цієї норми така заборона стосується підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру. Крім того, арешт може бути накладено за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що майно є предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення, набуте злочинним шляхом, є доходом від вчиненого злочину або отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину.
Пунктом 13 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 05.04.2013 № 223-559/0/4-13 «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження» встановлено, що розгляд питання щодо скасування заходів забезпечення кримінального провадження здійснюється у порядку, передбаченому статтями 147, 158, 174 КПК. Слідчий суддя скасовує ці заходи забезпечення лише у випадках: визнання доводів особи, яка не була присутня при прийнятті рішення про накладення грошового стягнення, щодо безпідставності застосування такого заходу обґрунтованими. Рішення за результатами розгляду клопотання про скасування ухвали про накладення грошового стягнення оскарженню не підлягає; надходження від підозрюваного/обвинуваченого, його захисника, законного представника, іншого власника чи володільця майна клопотання про скасування повністю або частково арешту майна, якщо зазначені особи: 1) не були присутні при розгляді питання про арешт майна; 2) доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу минула потреба; 3) доведуть, що арешт накладено необґрунтовано.
Відповідно до п. 2.6 Узагальнення судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 07.02.2014 при накладенні арешту на майно слід перевіряти наявність - належних підстав для арешту майна; - доказів, що вказують на вчинення особою чи особами, на майно яких слідчий просить накласти арешт, кримінального правопорушення; - встановлення розміру шкоди та питання щодо наявності цивільного позову, та співрозмірність обмеження права власності; - відповідність клопотання слідчого вимогам ст. 171 КПК; - чи накладається арешт на майно особи, яка не є підозрюваним у кримінальному провадженні.
Слідчий суддя також бере до уваги й те, що слідчий та прокурор не заперечують проти скасування арешту у вигляді заборони вчинення реєстраційних дій.
До того ж, слідчий суддя вважає за необхідне послатися на приписи п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України, згідно з якими до повноважень слідчого судді належить здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.
З огляду на це слід зазначити, що подальша заборона за відсутністю передбачених для цього підстав може порушити право заявника на вільне використання належного йому майна, що буде суперечити загальним засадам володіння особою майном, приписам національного законодавства та вимогам ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини (зокрема, справа «Баландіна проти України, «Батрак проти України», «Панов проти України»).
У рішенні Європейського суду з прав людини від 07.06.2007 у справі «Смирнов проти України» було висловлено правову позицію про те, що при вирішенні питання про можливість утримання державою майна у кримінальному провадженні належить забезпечувати справедливу рівновагу між, з одного боку, суспільним інтересом та правомірною метою , а з іншого боку вимагати охорони фундаментальних прав особи. Для утримання речей (майна) державою у кожному випадку має існувати очевидна істотна причина.
При цьому у рішеннях у справах «Фокм, Кемпбел і Гарлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук і Йонкало проти України» Судом указано про те, що доцільність та вмотивованість застосування заходів забезпечення кримінального провадження передбачає існування фактів або інформації, які повинні задовольнити об`єктивного спостерігача в тому, що особа, щодо якої розглядається питання, вчинила злочин; такі факти не можуть спиратися на голе припущення, і повинні бути чимось більшим, ніж нечітка здогадка або непідтверджена підозра.
Ураховуючи викладене, вимоги клопотання про скасування арешту у вигляді заборони державним реєстраторам юридичних осіб фізичних осіб підприємців та громадських формувань, вчиняти будь-які реєстраційні дії в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань щодо ТОВ «Яр Поле», накладеного ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 27 січня 2016 підлягають задоволенню.
На підставі вищевикладеного та керуючись ст. 173, 174, 376 КПК України, суд -
УХВАЛИВ:
Клопотання представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Демістоун Агро Холдінг Лімітед» ОСОБА_3 задовольнити.
Арешт, накладений ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 27 січня 2016 року у справі № 201/1053/16-к (провадження № 1кс/201/597/2016), у вигляді заборони державним реєстраторам юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, вчиняти будь-які реєстраційні дії в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань щодо Товариства з обмеженою відповідальністю «ЯР ПОЛЕ», скасувати.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1