Номер провадження 1-кс/643/2264/16
УХВАЛА

Представники КП «Харківспецбуд» в судовому засіданні клопотання та викладені в ньому доводи підтримали в повному обсязі. Наполягали на розгляді клопотання на підставі наявних доказів, тобто за відсутності прокурора та матеріалів досудового розслідування. Зазначили, що на підприємстві внаслідок арешту майна вилучено бухгалтерські документи, сервери, що унеможливлює виплату заробітної плати, подачу податкової звітності тощо. Крім того, мають місце численні факти крадіжок майна, що перебуває на балансі підприємства, проте за відсутності бухгалтерських документів вони позбавлені можливості надати слідчим дані щодо вартості викраденого майна.
Прокурор в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання за його відсутності.
Слідчий суддя, дослідивши надані матеріали, встановив наступне.
Як вбачається з вказаної ухвали, арешт накладено у зв`язку з тим, що вказане вище майно та документи в силу ст. 98 КПК України є доказом, з метою забезпечення кримінального провадження, забезпечення цивільного позову у кримінальному провадженні для відшкодування збитків, завданих державі, який може бути заявлений, забезпечення можливої конфіскації майна, а також з метою недопущення зникнення, втрати, знищення, перетворення або відчуження вказаного майна, яке може являтися речовими доказами по кримінальному провадженню, а також у зв`язку з необхідністю проведення судово-економічної та інших експертиз з використанням вилучених документів.
Згідно ст.174 КК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник, або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника, законного представника, іншого власника, або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Оцінюючи доводи особи, яка подала клопотання, відносно того, що в застосуванні арешту майна минула потреба, слідчий суддя враховує, що арешт на майно накладений 14.11.2016 року, тобто півтора місяці тому. Враховуючи наведене, слідчий суддя приходить до висновку щодо відсутності підстав вважати, що в арешті майна минула потреба, оскільки вказаний період часу, який дорівнює півтора місяцям, з урахуванням наявних даних щодо складності кримінального провадження не є таким, який свідчить про порушення органом досудового розслідування розумних строків останнього та наявності підстав для висновку, що в застосуванні вказаного заходу станом на час розгляду клопотання вже минула потреба.
Оцінюючи доводи особи, яка подала клопотання, відносно того, що арешт накладено необґрунтовано, слідчий суддя враховує наступне.
Виходячи з положень КПК України, під час розгляду клопотання про скасування арешту майна, слідчий суддя не оцінює законність та обґрунтованість ухвали слідчого судді, якою накладено арешт на майно, оскільки вказане питання відноситься до виключної компетенції суду апеляційної інстанції, а вирішує питання щодо обґрунтованості накладення арешту на майно з урахуванням нових доказів, які надаються слідчому судді під час розгляду клопотання та які не були відомі слідчому судді під час накладення арешту на майно.
Слідчому судді під час розгляду клопотання не надано доказів, які б в своїй сукупності свідчили про необґрунтованість накладення арешту на майно та спростовували висновки щодо наявності підстав для такого арешту, викладені в ухвалі про накладення арешту на майно. При цьому, як вбачається з ухвали про накладення арешту на майно, представник особи, яка подала клопотання, в письмових запереченнях проти арешту майна висловлював в тому числі ті ж самі доводи, якими він обґрунтовує клопотання про скасування арешту майна.
Доводи, висловлені представниками КП «Харківспецбуд» в судовому засіданні, та надані ними докази слідчий суддя також не може визнати такими, що свідчать про необґрунтованість накладеного арешту, оскільки вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, завжди пов`язано із певним обмеженням права власності на майно, що підлягає арешту, а також із обмеженням підприємницької діяльності. Враховуючи наведене, само по собі певне обмеження прав особи у зв`язку із арештом майна, не може бути підставою для його скасування. Крім того, доказів неможливості виплати заробітної плати, а також неможливості продовження здійснення підприємницької діяльності у зв`язку з арештом майна, слідчому судді не надано.
За таких обставин слідчий суддя відмовляє в задоволенні клопотання про скасування арешту майна.
Керуючись ст. 98, 170-174, 369-372 КПК України, -
УХВАЛИВ:
В задоволенні клопотання Комунального підприємства «Харківспецбуд» про скасування арешту майна відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали буде проголошено в приміщенні Московського районного суду м. Харкова 30.12.2016 року о 14-30 год.
Слідчий суддя ОСОБА_1