УКРАЇНА
Апеляційний суд Житомирської області

Справа №296/849/17 Головуючий у 1-й інст. ОСОБА_1
Категорія ст. 291 КПК України Доповідач ОСОБА_2

УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
16 серпня 2017 року. Колегія Апеляційного суду Житомирської області в складі: ОСОБА_2 - головуючого, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 ,
за участю прокурора ОСОБА_5 , потерпілої ОСОБА_6 , захисника ОСОБА_7 , обвинуваченого ОСОБА_8 , перекладача ОСОБА_9 , секретаря судового засідання ОСОБА_10 , -
в с т а н о в и л а:
В апеляційній скарзі прокурор просить скасувати ухвалу суду та повернути обвинувальний акт до суду першої інстанції на новий розгляд. Посилається на безпідставність висновків суду першої інстанції про порушення права обвинуваченого на захист під час досудового слідства, оскільки ОСОБА_8 був забезпечений захисником з моменту набуття статусу підозрюваного, обвинуваченим подано власноручно написано російською мовою заяву в присутності захисника про те, що він розуміє пред`явлену йому підозру. Обвинувачений з 2011 року проживає в Україні та розуміє російську мову. Також зазначає, що повідомлення про підозру, пам`ятка про права підозрюваного перекладені на російську мову та засвідчені підписом перекладача ОСОБА_12 , яка була залучена до кримінального провадження під час досудового розслідування за клопотанням захисту. В подальшому всі слідчі та процесуальні дії за участю ОСОБА_8 проводились в присутності захисника та з залученням перекладача з української на російську мову. При цьому заяв про те, що ОСОБА_13 не розуміє російську мову та суть проведених слідчих дій не заявлялось. Клопотань про переклад з української на узбецьку мову під час досудового розслідування не було. Крім того, захисник обвинуваченого пояснив суду під час підготовчого судового засідання, що він спілкується з обвинуваченим російською мовою і суть пред`явленого обвинувачення ОСОБА_13 зрозуміла, але оскільки узбецька мова є рідною і більш зрозумілою йому, тому просить надати перекладача з української на узбецьку мову.
Заслухавши доповідача по справ, доводи прокурора в підтримання апеляційної скарги, доводи інших учасників судового розгляду в заперечення апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи та кримінального провадження, колегія суддів приходить до таких висновків.
Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України, у підготовчому судовому засіданні суд має право повернути обвинувальний акт прокурору, якщо він не відповідає вимогам цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 7 КПК України, зміст і форма кримінального провадження повинні відповідати засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відноситься і забезпечення права на захист.
Ст. 20 КПК України гарантовано право обвинуваченого користуватись правовою допомогою захисника, а також реалізовувати інші процесуальні права, передбачені цим Кодексом.
Згідно статті 29 КПК України, кримінальне провадження здійснюється державною мовою. Суд, прокурор, слідчий забезпечують учасникам кримінального провадження, які не володіють чи недостатньо володіють державною мовою, право давати показання, заявляти клопотання і подавати скарги, виступати в суді рідною мовою або іншою мовою, якою вони володіють, користуючись у разі необхідності послугами перекладача в порядку, передбаченому цим Кодексом. Переклад процесуальних документів кримінального провадження, надання копій яких передбачено цим Кодексом, здійснюється лише за клопотанням зазначених осіб. Переклад судових рішень та інших процесуальних документів кримінального провадження засвідчується підписом перекладача. Перекладача залучає слідчий, відповідно до ст. 68 КПК України, для перекладу документів та показань.
З матеріалів справи та кримінального провадження видно, що ОСОБА_8 є уродженцем Хорезмської області Узбекистан, за національністю узбек, громадянин республіки Узбекистан.
У підготовчому судовому засіданні та під час апеляційного розгляду обвинувачений ОСОБА_8 стверджував, що він не володіє українською та російською мовами в обсязі щоб зрозуміти зміст обвинувачення у даному кримінальному провадженні та потребує перекладача на узбекську мову, якою він володіє, про що він заявляв слідчому на досудовому розслідуванні. Ці обставини підтвердили захисник ОСОБА_7 та потерпіла ОСОБА_6 .
Як вбачається з матеріалів провадження, під час досудового розслідування 22 грудня 2016 року на допиті в якості підозрюваного у відсутності захисника підозрюваний ОСОБА_8 відмовився давати показання слідчому та заявив що буде давати показання після ознайомлення його з матеріалами справи та заявив клопотання про залучення перекладача з російської мови на узбекську.
Це клопотання не було вирішено та задоволено слідчим, в подальшому підозрюваний ОСОБА_8 не допитувався за участю перекладача, при відкритті йому матеріалів провадження будь-які процесуальні документи не були перекладені на зрозумілу обвинуваченому узбекську мову.
У матеріалах досудового кримінального провадження немає даних, які б поза розумним сумнівом підтверджували факт того, що ОСОБА_8 вільно володіє російською мовою в обсязі, достатньому для розуміння обвинувачення у даному кримінальному провадженні.
За таких обставин висновки суду в ухвалі про істотне порушення органом досудового слідства права обвинуваченого ОСОБА_13 користуватися мовою, якою він володіє, та послугами перекладача, а також про істотну невідповідність обвинувального акту вищевказаним вимогам КПК України щодо додержання прав підозрюваного та обвинуваченого ОСОБА_13 , - відповідають фактичним обставинам справи та є обґрунтованими, а доводи апеляційної скарги прокурора є необґрунтованими.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 404, 407 КПК України, колегія суддів, -
Апеляційну скаргу прокурора Житомирської місцевої прокуратури ОСОБА_11 залишити без задоволення, а ухвалу Корольовського районного суду м. Житомира від 19 квітня 2017 року про повернення прокурору обвинувального акту у кримінальному провадженні щодо ОСОБА_8 за ч. 1 ст. 286 КК України, - без змін.
Ухвала оскарженню в касаційному порядку не підлягає.
Судді :