Справа № 369/7766/16-к
Провадження № 1-кс/369/1748/16
У Х В А Л А
іменем України
31.08.2016 року м. Київ
Слідчий суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , представника власника майна ОСОБА_4 ОСОБА_5 , розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання прокурора Києво-Святошинської місцевої прокуратури юриста 2 класу ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні за № 0000131 від 15.01.2016 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України,-

В С Т А Н О В И В:
До суду звернулася прокурор Києво-Святошинської місцевої прокуратури юрист 2 класу ОСОБА_3 з клопотанням про арешт майна у кримінальному провадженні за № 0000131 від 15.01.2016 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України.

Свої вимоги прокурор мотивує тим, що у провадженні Києво-Святошинського ВП ГУ НП в Київській області перебуває кримінальне провадження за № 0000131від 15.01.2016, за фактом заволодіння чужим майном шляхом обману (сторонньою особою будинком по АДРЕСА_1 ), за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1ст. 190 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що 29 грудня 2015 року ОСОБА_6 зателефонували сусіди та повідомили, що на території його домоволодіння по АДРЕСА_1 знаходяться невідомі особи, які, заволодівши його майном, не дозволили йому потрапити до будинку та забрати належні йому речі.

В подальшому, ОСОБА_6 стало відомо, що 10.12.2015 його колишньою дружиною ОСОБА_4 було оформлено право власності на будинок по АДРЕСА_1 , чим вчинено щодо нього шахрайські дії.

Згідно показів ОСОБА_6 з 2001 по 2011 рік він мав фактичні шлюбні стосунки з громадянкою ОСОБА_4 . В 2007 році за спільні кошти ними було придбано земельну ділянку в АДРЕСА_1 , право власності на яку було оформлено на ОСОБА_4 .

Після розірвання фактичних шлюбних стосунків з ОСОБА_4 . ОСОБА_6 було розпочато будівництво будинку на вищевказаній земельній ділянці. Зі слів потерпілого у кримінальному провадженні на будівництво він витрачав свої особисті кошти, жодного відношення до процесу будівництва будинку ОСОБА_4 не мала. При цьому остання не заперечувала проти будівництва ОСОБА_6 будинку на вказаній земельній ділянці, оскільки вони мали намір розділити придбану за спільні кошти земельну ділянку навпіл як спільно набуте майно і будинок будувався саме на території, яка мала відійти у власність ОСОБА_6 . В експлуатацію збудований ним будинок не було введено у зв`язку з браком коштів для сплати штрафів за самовільне будівництво.

На даний час право власності на спірний об`єкт нерухомості, який розташований в АДРЕСА_1 , оформлено на ОСОБА_4 , яка має можливість відчужити її, що може ускладнити встановлення обставин вчинення кримінального правопорушення.

Враховуючи, що предметом вказаного кримінального правопорушення є спірний об`єкт нерухомої власності, що розташований в АДРЕСА_1 , який перебуває у приватній власності ОСОБА_4 , незастосування заборони на використання нерухомого майна, а також заборони розпоряджатися таким майном може призвести до його відчуження, інших незаконних дій із нерухомим майном, які можуть перешкодити встановленню істини у кримінальному провадженні.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, просив суд задовольнити його у повному обсязі.

У судовому засіданні представник власника майна заперечував проти задоволення клопотання у повному обсязі.

Клопотань, щодо фіксації процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час досудового розслідування від учасників не надходило.

Враховуючи припис ст. 107 КПК України, суд вважає за можливе розглянути вказане клопотання без фіксації технічними засобами.

Дослідивши клопотання та надані до нього матеріали, слідчий суддя вважає, що клопотання не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Згідно ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до ч.1 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, яка його подала, не доведе необхідність такого арешту.
Слідчим суддею встановлено, що у провадженні Києво-Святошинського ВП ГУ НП в Київській області перебуває кримінальне провадження за № 0000131від 15.01.2016 року, за фактом заволодіння чужим майном шляхом обману (сторонньою особою будинком по АДРЕСА_1 ), за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1ст. 190 КК України.

На даний час у Києво-Святошинському районному суді Київської області розглядається справа за позовом ОСОБА_6 до ОСОБА_4 про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю, поділ майна, визнання права власності.

Згідно ухвали Києво-Святошинського районного суду Київської області від 05.04.2016 року було задоволено заяву ОСОБА_6 про забезпечення позову, якою було накладено арешт на житловий будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_4 на праві власності.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, заслухавши думку учасників процесу, вважає у задоволенні клопотання необхідно відмовити, оскільки прокурор у судовому засіданні не довів необхідності повторного накладення арешту.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 131-132, 170- 173, 309 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:
У задоволенні клопотання прокурора Києво-Святошинської місцевої прокуратури юриста 2 класу ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні за № 0000131 від 15.01.2016 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Київської області протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

С Слідчий суддя: ОСОБА_1