н/п 1-кс/640/6989/16
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" вересня 2016 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
за участю слідчого - ОСОБА_3 ,
адвоката - ОСОБА_4 ,
12.09.2016 року до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання адвоката ОСОБА_4 , про накладення арешту на частку в розмірі 100 % голосів в статутному капіталі ТОВ «Транснова» ЄРДПО 32251730, що еквівалентна 28 200,00 грн. із забороною внесення відомостей до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, пов`язаних зі зміною складу засновників та розміром їх частки в статутному капіталі товариства шляхом зменшення.
В рамках вказаного кримінального провадження потерпілим було заявлено цивільний позов з вимогою витребувати із чужого володіння майно, що належало потерпілому. Зважаючи на те, що досудове слідство триває значний період часу, а жодних реальних результатів розслідування не мається, тому виникає необхідність у застосуванні такого способу захисту потерпілого та його порушених прав, як накладення арешту на майно, яке в нього було вилучено протиправним шляхом та використовується іншими особами за їх власним розсудом та потребами.
В зв`язку із заявленням цивільного позову та заявлених в ньому позовних вимог вважає доцільним заходом забезпечення позову про накладення арешту на частку в розмірі 100 % голосів в статутному капіталі ТОВ «Транснова», що еквівалентна 28 200,00 грн. із забороною внесення відомостей до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, пов`язаних зі зміною складу засновників та розміром їх частки в статутному капіталі товариства шляхом зменшення.
Адвокат ОСОБА_4 представник потерпілого ОСОБА_5 в судовому засіданні підтримав подане клопотання, просив його задовольнити.
Слідчий ОСОБА_3 , в судовому засіданні підтримав клопотання та просив його задовольнити.
Слідчий суддя, заслухавши пояснення заявника, слідчого, вивчивши документи та матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, вважає клопотання таким, що не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Відповідно до ч.10 ст.170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на, серед іншого, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Згідно до ч.1 ст.167 ГК України, корпоративні права - це права особи, частка якої визначається у статутному капіталі (майні) господарської організації, що включають правомочності на участь цієї особи в управлінні господарською організацією, отримання певної частки прибутку (дивідендів) даної організації та активів у разі ліквідації останньої відповідно до закону, а також інші правомочності, передбачені законом та статутними документами.
Таким чином, виходячи з положень ч.1 ст.167 ГК України, ст.170 КПК України арешт корпоративних прав особи полягає у забороні відчуження, розпорядження та/або користування власнику частки у статутному капіталі товариства правами на участь в управлінні товариством, на отримання прибутку тощо, і може бути накладений, якщо слідчий суддя вважатиме його необхідним з метою запобігання можливості їх незаконного використання, передачі або відчуження.
Згідно до ч.1 ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.
Відповідно до ч.2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:
1) правову підставу для арешту майна;
2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);
4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;
6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Як встановлено в судовому засіданні, у органа досудового розслідування на даний час відсутні достатні докази, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, що позбавляє можливості слідчого судді оцінити наслідки накладеного арешту для інших осіб, розумність та співрозмірність обмеження права власності на корпоративні права.
Накладення арешту на частку в розмірі 100 % голосів в статутному капіталі ТОВ «Транснова» може порушити права чи законні інтереси третіх осіб в тому числі держави, оскільки арешт може перешкодити фінансово-господарській діяльності товариства, сплаті ним податків та відрахування обов`язкових платежів до державних цільових фондів.
Крім того, арешт корпоративних прав всіх учасників (засновників) товариства має наслідком неможливість їх участі в управлінні товариством та відповідно може стати перешкодою для здійснення підприємницької діяльності товариства, що є неприпустимим відповідно до ч.4 ст.173 КПК України, оскільки будь-яких даних про неправомірність діяльності цього товариства матеріали клопотання не містять.
Крім того, заявник звернувся до суду із клопотанням, посилаючись на пред`явлення в кримінальному провадженні потерпілим цивільного позову про витребування із володіння пакету корпоративних прав в статутному капіталі ТОВ «Транснова». Із змісту заявленого позову випливає, що між потерпілим та відповідачами виникли спірні цивільно-правові відносини, які регулюються нормами Цивільного законодавства, що не позбавляє звернутися до суду з позовом у визначеному порядку. При цьому матеріали кримінального провадження не містять даних щодо пред`явлення підозри до зазначених осіб.
Таким чином, зважаючи на те, що в судовому засіданні заявником не доведено необхідності накладення арешту на зазначені в клопотанні корпоративні права, відсутні достатні докази, що вказують на вчинення злочинних дій, існують обґрунтовані підстави для відмови в задоволенні поданого клопотання.
Слідчий суддя вважає відсутніми підстави для арешту у вказаний у клопотанні спосіб шляхом заборони адміністратору та суб`єктам державної реєстрації вчиняти певні дії, оскільки відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арешт полягає в обмеженні права власника або іншого володільця майна на відчуження, розпорядження та/або користування майном, такого способу як заборона іншим особам, крім власника чи іншого володільця, вчиняти певні непов`язані з цими правомочностями дії щодо арештованого майна не передбачено КПК України.
Тому слідчий суддя вважає, що відсутні підстави для задоволення клопотання.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170 173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
у х в а л и в :
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Слідчий суддя - ОСОБА_1