Справа № 190/875/16-к
Провадження №1-в/190/529/16
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
28 квітня 2016 року м.П`ятихатки

П`ятихатський районний суд Дніпропетровської області
в складі головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
засудженого ОСОБА_4 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. П`ятихатки в режимі відеоконференції клопотання засудженого
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. В`язники Володимирівської області Російської Федерації, росіянина, громадянина України, мешканця АДРЕСА_1 , раніше судимого
10.06.2010 року Уманським міським судом Черкаської області за ч. 1 ст. 198, 75,76 КК України до 1 року 6 місяців позбавлення волі з іспитовим строком 1 рік;
09.04.2012 року Уманським міським судом Черкаської області за ч. 1, 2, 3 ст. 185, ч. 2 ст. 190, 70 КК України до 4 років позбавлення волі
про умовно дострокове звільнення на підставі ст. 81 КК України

в с т а н о в и в:

ОСОБА_4 звернувся до суду з клопотанням, в якому просив звільнити його умовно-достроково від відбування покарання призначеного вироком Придніпровського районного суду м. Черкаси від 16 січня 2014 року за ч. 2 ст. 393, 71 КК України до 5 років 1 місяця позбавлення волі.
В судовому засіданні засуджений ОСОБА_4 клопотання підтримав, обґрунтовуючи його тим, що він засуджений вироком Придніпровського районного суду м. Черкаси від 16 січня 2014 року за ч. 2 ст. 393, 71 КК України до 5 років 1 місяця позбавлення волі. Вважає, що він має право претендувати на застосування до нього ст. 81 КК України, оскільки має стягнення за незначні порушення та своєю сумлінною поведінкою довів виправлення.

Прокурор ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечив проти задоволення клопотання, пославшись на те, що засуджений на шлях виправлення не став, своє виправлення не довів, а тому у задоволенні клопотання просив відмовити.

Представник установи ПВК № 122 про місце і час розгляду справи повідомлений належним чином, подав письмову заяву про розгляд справи за його відсутності, клопотання не підтримує.

Спостережна комісія П`ятихатської РДА про місце і час розгляду справи повідомлена належним чином, в судове засідання представника не направила і подала клопотання про розгляд справи за відсутності представника.

Вислухавши думку прокурора, який вважає, що відсутні підстави для умовно-дострокового звільнення засудженого, дослідивши матеріали особової справи засудженого, суд встановив наступне.

Вироком Придніпровського районного суду м. Черкаси від 16 січня 2014 року ОСОБА_4 засуджений за ч. 2 ст. 393, 71 КК України до 5 років 1 місяця позбавлення волі. З 24.07.2014 року відбуває покарання в П`ятихатській виправній колоні № 122.
Згідно характеристики від 24.03.2016 року ОСОБА_4 за час відбування в П`ятихатській виправній колонії № 122 характеризується незадовільно, на виробництві установи не працевлаштований, залучається до робіт з благоустрою території установи. До роботи ставиться негативно, поставлені завдання не бажає виконувати, потребує контролю за їх виконанням з боку представників адміністрації. Не завжди дотримується правомірних та ввічливих правовідносин з персоналом.
Згідно довідки про заохочення та стягнення від 06.04.2016 року засуджений ОСОБА_4 має 19 стягнень, заохочень не має.
Згідно зі ст. 81 КК України до осіб, що відбувають покарання у виді позбавлення волі, може бути застосоване умовно-дострокове звільнення від відбування покарання за умови, якщо засуджений сумлінною поведінкою і ставленням до праці довів своє виправлення та після фактичного відбуття ним призначеної судом частини строку покарання, яка визначена у ч. 3 ст. 81 КК України.
За змістом закону, становлення особи на шлях виправлення - це прагнення засудженого до такого виправлення, позитивні зрушення в його поведінці і ставленні до праці, які свідчать про успішне здійснення процесу виправлення, що може ефективно продовжуватися й в умовах відбування менш суворого покарання. Становлення особи на шлях виправлення характеризується зразковою поведінкою і сумлінним ставленням до праці.
Висновок про можливість застосування умовно-дострокового звільнення засудженого повинен ґрунтуватися на аналізі даних про його поведінку за весь час відбуття покарання, в тому числі й даних, що характеризують ступінь тяжкості вчиненого злочину і особу засудженого в цілому. При цьому основним, вирішальним є не факт відбуття певної частини покарання, а виправлення засудженого.
Умовно-дострокове звільнення від відбування покарання є заохочувальною нормою кримінального та кримінально-виконавчого законодавства, оскільки має на меті стимулювання засуджених до чіткого виконання правил внутрішнього розпорядку, дотримання вимог режиму відбування покарання, прагнення до продуктивної праці, відшкодування матеріальних збитків, нанесених злочином, каяття у скоєному злочині.
Доцільність умовно-дострокового звільнення визначається тим, що засуджений за певний час перебування у місцях позбавлення або обмеження волі виправився, змінив поведінку, з огляду на що відсутня необхідність повного відбування призначеного судом строку покарання.
Суд вважає, що поведінка засудженого свідчить про відсутність позитивної динаміки у його поведінці, оскільки засуджений має стягнення, які не зняті та не погашені в установленому законом порядку, за весь період відбування покарання заохочення до засудженого не застосовувалися, на виробництві в установі засуджений не працює, готовності до самокерованої поведінки в умовах обмеженого нагляду та ізоляції не висловлює і не проявляє.

За таких обставин, суд приходить до висновку про відсутність підстав вважати, що поведінка засудженого ОСОБА_4 під час відбування покарання є зразковою та свідчить про його повне виправлення, у зв`язку з чим клопотання задоволенню не підлягає.
На підставі ст. 81 КК України, керуючись ст.ст. 537, 539 КПК України, суд
п о с т а н о в и в:
У задоволенні клопотання засудженого ОСОБА_4 про умовно-дострокове звільнення від відбування покарання відмовити.
Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Дніпропетровської області шляхом подачі апеляційної скарги через Пятихатський районний суд Дніпропетровської області на протязі семи днів з дня її проголошення.

Ухвала, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги - ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після прийняття рішення судом апеляційної інстанції.

Головуючий суддя ОСОБА_1