Справа №295/4841/16-к

УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
29.03.2016 року м. Житомир
Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1
з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2
слідчого СВ Житомирського ВП ГУ НП в Житомирській області ОСОБА_3
В клопотанні вказано, що 05.03.2016 р. приблизно о 21:00 год. ОСОБА_5 , перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , умисно наніс декілька ударів по голові ОСОБА_6 , який в результаті отриманих тілесних ушкоджень помер на місці.
22.03.2016 року ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України.
В обґрунтування необхідності накладення арешту на транспортний засіб слідчий вказала, що вилучений автомобіль є речовим доказом по кримінальному провадженню, в ході досудового розслідування існує необхідність проведення судових експертиз, з метою забезпечення його схоронності просить накласти арешт на майно.
В судовому засіданні 29.03.2016 року слідчий клопотання підтримала, з підстав, наведених в ньому.
Розгляд клопотання проведено без виклику в судове засідання ОСОБА_5 , відповідно до вимог ч. 2 ст. 172 КПК України, оскільки, у разі повідомлення власників майна про наміри накласти арешт на їх майно, вони можуть його знищити, пошкодити або вчинити дії по його відчуженню.
Заслухавши думку слідчого, дослідивши клопотання та долучені до нього документи, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання про арешт майна підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Відповідно до ч. 1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Зі змісту ч. 2 ст. 170 КПК України вбачається, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Частина 3 статті 170 КПК України визначає, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті (збереження речових доказів), арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно з ч. 10 ст.170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку, в тому числі і на рухоме майно.
Частина 11 ст.170 КПК України визначає, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
З огляду на викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що транспортний засіб, на який просить накласти арешт слідчий, є речовим доказом по кримінальному провадженню, зберігає на собі сліди вчиненого злочину, може бути доказом обставин, які підлягають встановленню під час досудового розслідування, існує необхідність у проведенні судових експертиз, тобто підтверджені підстави, передбачені ст.ст. 170, 171 КПК України для задоволення клопотання.
Керуючись ст. ст. 170, 171, 172, 173, 174 КПК України, слідчий суддя, -
Клопотання задоволити.
Ухвала підлягає негайному виконанню. Оскарження ухвали не перешкоджає її виконанню.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала про арешт майна може бути оскаржена до Апеляційного суду Житомирської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1