Справа № 697/1276/15-к
№ пров. 1-кп/697/5/2016

В И Р О К
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
08.04.2016 р. Канівський міськрайонний суд Черкаської області

у складі: головуючого судді ОСОБА_1

з участю: секретаря с/з ОСОБА_2 , ОСОБА_3

прокурора ОСОБА_4 , ОСОБА_5

захисника обвинуваченого - ОСОБА_6

розглянувши у судовому засіданні кримінальне провадження про обвинувачення:

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та жителя АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, не одруженого, тимчасово не працюючого, раніше судимого 12.12.2014 р Канівським міськрайонним судом Черкаської області за ст.198 КК України до обмеження волі на строк 1 рік, на підставі ст. 75 КК України від відбування покарання звільнено із випробувальним терміном 1 рік;

27.01.2015 р. Канівським міськрайонним судом Черкаської області за ч.1 ст.249 КК України до обмеження волі на строк 2 роки, на підставі ст. 75 КК України від відбування покарання звільнено із випробувальним терміном 1 рік;

- у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.249 КК України;

ВСТАНОВИВ :

Відповідно до висунутого досудовим розслідуванням обвинувачення ОСОБА_7 обвинувачується в тому, що він , будучи засудженим 27.01.2015 р. Канівським міськрайонним судом Черкаської області за ч. 1 ст. 249 КК України, в період часу з 23.00 год. 06.05.2015 до 12.30 год., 07.05.2015р., знаходячись в акваторії Кременчуцького водосховища р. Дніпро біля набережної, що розташована неподалік будинку № 35 по вул. Г. Дніпра в м. Канів, діючи умисно, з метою незаконного вилову риби, з порушенням вимог п. 3.15 «Правил любительського і спортивного рибальства», затверджених Наказом Державного комітету рибного господарства України від 15.02.1999 № 19 про заборону лову водних живих ресурсів із застосуванням знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих матеріалів усіх видів і найменувань та з порушенням вимог п. 4.14 «Правил любительського і спортивного рибальства», затверджених Наказом Державного комітету рибного господарства України 15.02.1999 № 19 про заборону лову риби в період нересту у всіх водосховищах з 1 квітня по 10 червня, за допомогою знаряддя лову - однієї рибацької сітки, яка відповідно по акту огляду знарядь лову №879/02 від 17.06.2015 являється забороненим знаряддям лову, здійснив незаконний вилов риби виду: судак в кількості 6 штук, вартістю 510 грн. за дну штуку; лящ в кількості 1 штука, вартістю 170 грн. за одну штуку, чим заподіяв матеріальної шкоди рибному господарству України. Відповідно до розрахунку збитків № 751/02 від 27.05.2015 заподіяних рибному господарству внаслідок незаконного добування або знищення цінних видів риб та інших об`єктів водного промислу наданого Управлінням охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства в Черкаській області, згідно такс Постанови Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 №1209, заподіяв шкоди на загальну суму 3230 грн. 00 коп.

Допитаний в судовому засіданні ОСОБА_7 свою вину у пред`явленому обвинуваченні не визнав повністю та показав, що він 07.05.2015 року проводив вилов риби при допомозі спінінга, при цьому випадково зачепив рибацьку сітку, яка була виставлена в поперек річки Дніпро на значній віддалі від берега. Звільнивши спінінг від сітки, хотів продовжити вилов риби. В цей час до нього підійшов працівник рибохорони або екологічної інспекції на ім`я ОСОБА_8 , який наказав вийняти сітку. В послідуючому прийшов дільничний інспектор ОСОБА_9 , який наказав виймати сітку. Вказані особи, посилаючись на те , що він в минулому неодноразово притягувався до відповідальності за браконьєрство, наказали взяти провину щодо лову риби зазначеною сіткою на себе. При цьому пообіцяли, що він сплатить, лише, штраф та матиме можливість продовжувати ловити рибу. Він є наркозалежним та перебував в цей час в стані наркотичного сп`яніння, а тому не міг адекватно оцінювати обставини і погодився на вказану пропозицію. В послідуючому підійшли поняті та викликаний слідчий, який склав протокол огляду місця події. Про те, що сітку він виставляв за допомогою гумового човна придумав дільничний інспектор, про що зазначив в поясненні. При допиті в якості підозрюваного, виставлення сітки в забрід, написано з ініціативи слідчого. На місці виявлення ним сітки проходить русло р.Дніпро, де є велика глибина, а тому виставити сітку в забрід неможливо. Крім того, о 24.00 год. ніхто на р. Дніпро на гумовому човні не прогулюється. Він не причетний до лову риби сіткою в ніч з 06.05.2015 р. на 07.05.2015 р. Зокрема, вказану сітку він в воду не виставляв, а витягував з води під примусом працівників правоохоронних органів.

Прокурор обвинувачення ОСОБА_7 базує на доказах, які він давав в ході досудового розслідування, а також показах свідка ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , речових доказах вилучених під час огляду, акту дослідженні знарядь лову.

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_10 показав, що біля 13.00 год. 07.05.2015 р. він разом із своїм знайомим ОСОБА_11 прогулювались по набережній р. Дніпро, неподалік від будинку №35 по вул. Героїв Дніпра в м. Каневі. В цей час їх запросили працівники міліції бути понятими при огляді місця події. Підійшовши до р. Дніпро, вони побачили біля 4-5 працівників міліції, раніше знайомого їм ОСОБА_7 . ОСОБА_7 в присутності працівників міліції витягував рибацьку сітку. В його присутності ОСОБА_7 пояснював, що цю сітку для вилову риби він не виставляв. Після цього під`їхав ще один працівник міліції, який склав протокол огляду місця події. Вказаний протокол він підписав. В послідуючому його викликали до Канівського МРВ УМВС України в Черкаській області, де працівник міліції ОСОБА_12 надав йому для підпису протокол допиту свідка, в якому вже були написані попередні його свідчення.

Свідок ОСОБА_11 повністю підтвердив покази свідка ОСОБА_10 , а також зазначив, що він разом з ОСОБА_10 побачив на березі ОСОБА_7 уже в оточенні працівників міліції. Вони не бачили, щоб ОСОБА_7 самостійно витягував сітку. ОСОБА_7 пояснював працівникам міліції, що вказана сітка не його та він не здійснював при допомозі з нею вилову риби. Ознайомившись з протоколами допиту свідків, що знаходяться в матеріалах кримінального провадження свідки ОСОБА_10 та ОСОБА_11 від своїх свідчень, в частині, що в їхній присутності ОСОБА_7 визнавав, що він за допомогою сітки здійснював вилов риби відмовились та показали, що як такий допит їх не проводився, вони підписали протоколи у яких уже були занотовані їхні покази.

Свідок ОСОБА_9 показав, що 07.05.2015 р. він в складі оперативної групи проводив патрулювання на р. Дніпро. Із-за кущів він побачив, як ОСОБА_7 , якого знав раніше, серед білого дня, тягне сітку з річки. Підійшовши до ОСОБА_7 та встановивши особу правопорушника, вони викликали слідчого для складання протоколу огляду місця події. У його присутності ОСОБА_7 визнавав свою вину та пояснював, що вказану сітку на його прохання виставив невідомий. Після цього був складений протокол огляду місця події. Ні він, ні хто-небудь із оперативної групи не бачили, яким чином сітка була виставлена для рибальства. Коли вони підійшли до ОСОБА_7 сітка на половину була в воді, ОСОБА_7 припинив її витягувати, але вони наказали йому витягувати її повністю.

Згідно протоколу огляду місця події (а.с.8-11) протоколом зафіксовано місце події та наявність на березі сітки та свіжовиловленої риби. Матеріали кримінального провадження не містять акт судово-іхтіологічної експертизи, до матеріалів кримінального провадження долучено акт дослідження знарядь лову (а.с.36).

Згідно акту дослідження знарядь лову , який проведено начальником відділу охорони водних біоресурсів Черкасирибохорони ОСОБА_13 в процесі огляду виявлено, що знаряддям лову є рибацька сітка довжиною приблизно 94 м. При використанні даного знаряддя лову теоретично можна добути рибу, яка вказана в протоколі огляду місця події. Не дивлячись, що знаряддя лову має механічні пошкодження, воно знаходиться в доброму стані.

Аналізуючи докази по даному кримінальному провадженню, в їх сукупності, в результаті всестороннього та повного дослідження в судовому засіданні встановлено, що винуватість ОСОБА_7 у вчиненому кримінальному провадженні, передбаченому ч.2 ст.249 КК України не доведено, виходячи з наступних підстав:

Згідно ст.62 Конституції України особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно із ст.370 КПК України судове рішення повтинно бути законним, обгрунтованим і вмотивованим.

Покази обвинуваченого ОСОБА_7 про непричетність до незаконного лову риби 07.05.2015 р. нічим не спростовано. При пред`явленні обвинувачення не додано жодного доказу про те, що ОСОБА_7 в період часу з 23.00 год. 06.05.2015 р. до 13.00 год. 07.05.2015 р. займався рибним добувним промислом. Зокрема, досудовим слідством не додано жодного доказу, який би свідчив про те, що саме ОСОБА_7 06.05.2015 р. виставив рибацьку сітку для лову риби.

ОСОБА_7 від своїх свідчень, які давав в якості підозрюваного в ході досудового розслідування (а.с.45-46) відмовився. Згідно цих свідчень, то він виставив сітку в забрід, згідно пояснень при огляді місця події, то йому допоміг виставити невідомий, тобто покази є непослідовними.

Суд, критично оцінює допит свідків ОСОБА_10 та ОСОБА_11 (а.с.30-31, а.с.32-34), поскільки протоколи допиту свідків є ідентичними, слово в слово, мають ті ж самі розділові знаки. Враховуючи, покази самих свідків, такий допит не проводився, вони підписали наперед заготовлені протоколи біля приміщення Канівського МРВ УМВС. За таких обставин, відповідно до ст.. 86 КПК України дані, що містяться у вказаних протоколах допиту свідків не можуть бути визнані допустимими, оскільки отримані в порядку невстановленому КПК України, тому не можуть бути використані при прийнятті процесуальних рішень.

Крім того, вказані свідки в судовому засіданні пояснили, що вони бачили як ОСОБА_7 витягував рибацьку сітку в присутності працівників міліції, а в їхній присутності ОСОБА_7 пояснював, що сітку він виловив з допомогою спінінга.

Відповідно до ч.7 ст.97 КПК України у будь-якому разі не можуть бути визнані допустимим доказом показання з чужих слів, якщо вони даються слідчим, прокурором, співробітником оперативного підрозділу або іншою особою стосовно пояснень осіб, наданих слідчому, прокурору або співробітнику оперативного підрозділу під час здійснення ними кримінального провадження, а тому покази свідка ОСОБА_9 є недопустимим доказом.

Суд критично оцінює , так званий, акт іхтіологічного дослідження, поскільки згідно тексту акту не можна з`ясувати особу, яка його проводила, наявність у неї спеціальної освіти, досвіду роботи. Сам текст цього акту є не конкретизованим, таким, що має протиріччя довжина сітки визначена приблизно, робиться неаргументований (теоретичний висновок про вилов риби, сіткою, яка має механічні пошкодження і в той же час знаходиться в доброму стані. Як доказ акт дослідження знарядь лову не спростовує покази ОСОБА_7 про непричетність до вилову риби.

Пункт 2 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод вимагає, щоб при здійсненні своїх повноважень суди відійшли від упередженої думки, що підсудний вчинив злочинне діяння, так як обов`язок доведення цього лежить на обвинуваченні та будь-який сумнів трактується на користь підсудного. (Рішення ЄСПЛ у справі «Барбера, Мессегуе і Джабардо проти Іспанії»).

У відповідності з вимогами ст. 62 Конституції України, п. 23 Пленуму Верховного Суду України №5 від 29.06.1990 року «Про виконання судами України законодавства і постанов Пленуму Верховного Суду України з питань судового розгляду кримінальних справ і постановлення вироку» із змінами та доповненнями, в основу вироку можуть бути покладені тільки достовірні докази, досліджені в судовому засіданні. Обвинувачення не може ґрунтуватись на припущені Всі сумніви щодо доведеності обвинувачення, якщо їх неможливо усунути, повинні тлумачитись на користь обвинуваченого.

Відповідно до роз`яснень викладених у п. 16,17 постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 29.06.1990 року «Про виконання судами України законодавства і постанов Пленуму Верховного Суду України з питань судового розгляду кримінальних справ і постановлення вироку» при постановленні вироку суду належить дати аналіз усіх обраних у справі доказів, тобто всіх фактичних даних, які містяться в показаннях свідків, потерпілих, підсудних, у висновку експерта та інших джерелах доказів, які стверджують чи спростовують обвинувачення, не обмежуючись лише значенням прізвища свідка, потерпілого або назви проведеної експертизи тощо.

Доводи наведені підсудним на свій захист про те, що його заставили витягнути цю сітку самі ж працівники міліції, а насправді незаконним виловом риби він не займався, стороною обвинувачення не спростовані. Саме обвинувачення фактично обґрунтоване на припущеннях.

Враховуючи, що докази надані стороною обвинувачення не підтверджують факт того, що саме обвинувачений , умисно без вказівки правоохоронців, вилучив з природного середовища водні живі ресурси, а, отже, що саме він, умисно займався незаконним водним добувним промислом, суд вважає, що пред`явлене обвинувачення ОСОБА_7 за ч.2 ст.249 КПК України є недоведеним.

Відповідно до ч.1 ст.373 КПК України виправдувальний вирок ухвалюється у разі , якщо недоведено, що кримінальне правопорушення вчинене обвинуваченим. ОСОБА_7 підлягає виправданню.

Речові докази рибацьку сітку, необхідно залишити при матеріалах кримінального провадження,

Міра запобіжного заходу стосовно обвинуваченого ОСОБА_7 не обрано.

Відповідно до ч.3 ст.129 КПК України цивільний позов прокурора Черкаської області в інтересах держави в особі Канівської міської ради Черкаської області про відшкодування шкоди завданої незаконним рибним добувним промислом в сумі 3230 грн. необхідно залишити без розгляду.

Керуючись ст.ст. 368, 369,370 ,373 ,374, 369 КПК України , суд ,-

З А С У Д И В:

Визнати ОСОБА_7 невинуватим у вчиненні кримінального правопорушення, яке йому було пред`явлено за ч.2 ст.249 КК України та виправдати його за недоведеністю.

Речові докази рибацьку сітку - залишити при матеріалах кримінального провадження.

Цивільний позов прокурора Черкаської області в інтересах держави в особі Канівської міської ради Черкаської області про відшкодування шкоди завданої незаконним рибним добувним промислом в сумі 3230 грн. - залишити без розгляду.

Вирок суду може бути оскаржений протягом тридцяти днів з дня його проголошення до апеляційного суду Черкаської області через Канівський міськрайонний суд Черкаської області.

Головуючий ОСОБА_1