печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
25 липня 2016 року

Печерський районний суд міста Києва у складі:

головуючого слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Печерського районного суду міста Києва клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах товариства з обмеженою відповідальністю Системойлінженерінг про скасування арешту майна,

В С Т А Н О В И В :
21 липня 2016 року адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах товариства з обмеженою відповідальністю Системойлінженерінг, звернувся до Печерського районного суду м. Києва з клопотанням, в якому просив скасувати арешт, накладений ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 01 липня 2016 року у кримінальному провадженні № 0000375 від 07.05.2014 р., у справі № 757/31350/16-к,на свердловину № 2 Водянівської площі Харківської області, яка знаходиться за географічними координатами: широта 49 грд., 55 мін, 07.97 сек., довгота 35 грд., 21 мін., 31.58 сек.; а також скасувати заборону ТОВ Системойлінженерінг використовувати або будь-яким чином відчужувати видобуті на ній вуглеводні.

В обґрунтування доводів свого клопотання адвокат ОСОБА_3 зазначив, що арешт майна ТОВ Системойлінженерінг в межах кримінального провадження було накладено за відсутності належних та законних підстав для застосування цього заходу забезпечення кримінального провадження.

22 липня 2016 року адвокат ОСОБА_3 звернувся до Печерського районного суду м. Києва з клопотанням, в якому підтримав свої вимоги та просив розглянути справу за його відсутності.

Дослідивши доводи заявника, викладені в його клопотанні про скасування арешту майна, думку прокурора, який не заперечував проти скасування арешту, вивчивши надані в обґрунтування клопотання матеріали, слідчий суддя вважає, що клопотання про скасування арешту підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Згідно ст. 41 Конституції України, ст. 312 ЦК України, кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, право власності є непорушним.Ніхто не може бути протиправно обмежений у його здійсненні.Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом.

Частиною 1 статті 174 КПК України визначено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ч. 2 ст.174 КПК України, клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя.

При розгляді клопотання, поданого в порядку ст.174 КПК України, слідчий суддя не надає оцінку дотриманню вимог закону при постановленні ухвали про арешт майна та її законності, що є виключною прерогативою суду апеляційної інстанції, а лише оцінює обґрунтованість підстав для скасування арешту.

Слідчим суддею встановлено, що Управлінням з розслідування кримінальних проваджень у сфері економіки Департаменту з розслідувань особливо важливих справ у сфері економіки Генеральної прокуратури України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000375 від 07.05.2014 р. щодо привласнення грошових коштів службовими особами ПАТ Укргазвидобування упродовж 2010-2014 років під час виконання договорів про спільну діяльність, за фактами ухилення від сплати податків рядом господарських товаирств, за фактом створення ряду суб`єктів підприємницької діяльності, з метою прикриття незаконної діяльності, за ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст.364, ч.ч.1, 3 ст.212, ч. 5 ст.27, ч. 3 ст.212, ч. 2 ст.205 КК України.

Відповідно до ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається за наявності наступних правових підстав:з метою збереження речових доказів;з метою спеціальної конфіскації;з метою конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Застосований 01.07.2016 р. арешт майна ТОВ Системойлінженерінг було накладено з метою збереження речових доказів та з метою забезпечення спеціальної кофіскації.

Згідно вимог п.п. 1, 2, 3-1, 5 та 6 ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна, так само при вирішенні клопотання про його скасування, слідчий суддя повинен врахувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні; можливість спеціальної конфіскації майна та наслідки арешту майна для інших осіб, а також розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Частиною 3 ст.170 КПК України визначено, що арешт на майно будь-якої фізичної або юридичної особи, з метою забезпечення збереження речових доказів, може бути накладено лише за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України (речові докази).

Слідчим суддею встановлено, щоарештована свердловина ТОВ Системойлінженерінг та вуглеводні, що на ній добуваються не відповідають зазначеним критеріям речового доказу, оскільки вони не є матеріальними об`єктами (предметами), які могли бути знаряддям вчинення злочину та не можуть зберігати на собі сліди злочину, оскільки досудове розслідування у даному кримінальному провадженні здійснюється щодо подій періоду з 2010 2014 років. Тому зазначений предмет арешту не можливо ідентифікувати як об`єкт, предмет чи знаряддя злочину та використати як речовий доказ у кримінальному провадженні.

Оскільки арештована свердловина буларозроблена силами ТОВ Системойлінженерінг, раніше нікому не належала, не була у власності інших осіб чи держави, тому вона не могла бути об`єктом заволодіння чи привласнення.Те ж саме стосується вуглеводню (природного газу), видобутого на вказаній свердловині.Зазначений об`єкт видобутку є новоствореною річчю, яка з самого початку належить товариству.

Також при вирішенні даного клопотання слідчий суддя враховує характерні особливості предмету арешту (газової свердловини), оскільки заборона використовувати або будь-яким чином відчужувати видобуті на ній вуглеводні фактично змушує товариство припинити їх видобуток, що неможливо здійснити з технічної точки зору без створення реальної загрози виникнення екологічної катастрофи.

Згідно з висновком експертів Незалежного інституту судових експертиз № 8642 від 11.07.2016 р., припинення експлуатації експлуатаційних газових свердловин, що передбачає заглушення свердловин та припинення подачі видобутого газу в газопровід суперечать чинним нормативно-правовим документам, діючим в нафтогазовій промисловості та можуть призвести до небезпечних порушень: технологічного стану газових покладів, ізоляції обсадних колон, свердловинного та надземного обладнання, виникнення надзвичайної ситуації зі значними матеріальними втратами та важкими екологічними наслідками, зумовленими наступними чинниками: небезпеко вибуху та пожежі на проммайданчику та, можливо, в житловій зоні і на сільськогосподарських угіддях прилеглих територій; втратою міцності та порушення ізолюючої здатності екрануючих шарів, активізацією деформацій в зонах тектонічних порушень, розвитком небезпечних екзогенних геологічних процесів: зсувами, карстом, провалами, просіданнями поверхні з загрозою деформації мостів, залізниць, автодоріг, промислових та житлових споруд; порушенням геофільтраційної рівноваги пластових вод та вищезалягаючих горизонтів прісних питних вод з ризиком перетоків у них мінералізованих вод, що призведе до забруднення питних підземних вод загальнодержавного значення; хімічним забрудненням атмосферного повітря, ґрунтів сільськогосподарських угідь та поверхневих водних об`єктів газовими ефлюентами та супутніми токсичними компонентами.

Таким чином, подальше знаходження свердловини ТОВ Системойлінженерінг під арештом створює реальну загрозу настання негативних наслідків екологічного характеру, через можливе зупинення товариством технологічного процесу видобутку вуглеводнів.

Також слідчим суддею встановлено, що в межах кримінального провадження жодній особі не було повідомлено про підозру, в тому числі службовій особі ТОВ Системойлінженерінг, чи особі, яка пов`язана з діяльністю ТОВ Системойлінженерінг. Відповідно відсутні відомості про те, що відносно ТОВ Системойлінженерінгможуть бути застосовані заходи кримінально-правового характеру в порядку притягнення юридичної особи до кримінальної відповідальності.

Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ у п. 2 розділу 2.6 Узагальнення судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження від 07.02.2014 зазначив, що щодо осіб, які не є підозрюваними (яким у порядку, передбаченому ст. ст. 276 - 279 КПК, повідомлено про підозру, або яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення), обвинуваченими (особа, обвинувальний акт щодо якої передано до суду в порядку, передбаченому ст. 291 КПК) або особами, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, не може бути прийнято ухвалу про арешт майна.

Також слідчий суддя враховує положення ч. 8 статті 214 КПК України, згідно якої заходи кримінально-правового характеру відносно юридичної особи, в тому числі щодо її майна, можуть застосовуватися лише після повідомлення про підозру службовій особі цієї юридичної особи.

З відомостей про кримінальне провадження, що містяться в доданих до клопотання матеріалах,слідчим суддею вбачається відсутність даних, які б розкривали та конкретизували претензії кримінально-правового характеру до діяльності ТОВ Системойлінженерінг, зокрема щодо конкретних сум можливого ухилення від сплати податків.

Відповідно до п. 21 Постанови Пленуму ВС України «Про деякі питання застосування законодавства про відповідальність за ухилення від сплати податків, зборів, інших обов`язкових платежів» № 15 від 08.10.2004 р., фактичні дані, які вказують на наявність ознак злочину, пов`язаного з ухиленням від сплати податків, зборів, інших обов`язкових платежів, можуть бути встановлені лише висновком експерта або за допомогою актів документальної перевірки виконання податкового законодавства і ревізії фінансово-господарської діяльності.

Слідчим суддею встановлено, що арешт майна ТОВ Системойлінженерінг було застосовано за відсутності посилань на жодний з вказаних документів, які б належним чином визначали розмір несплачених товариством податків, зборів, інших обов`язкових платежів.

За таких обставин, слідчий суддя приходить до висновку, що подальше обмеження права власності на арештоване майно товариства порушуватиме вимоги кримінального процесуального закону щодо розумності та співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Відповідно до ч. 4 ст.173 КПК України, слідчий суддя зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Матеріали клопотання вказують про те, що вжиті заходи забезпечення кримінального провадження можуть призвезти до фактичного зупинення правомірної діяльності ТОВ Системойлінженерінг, оскільки через арешт майна підприємство буде позбавлене засобів для сплати податків та заробітної плати, що може позначитися на інтересах: держави, у вигляді недоотримання податкових та інших обов`язкових платежів від товариства; працівників підприємства, у вигляді неотримання заробітної плати; контрагентів товариства, у вигляді порушення строків та порядку розрахунків товариства за існуючими договірними зобов`язаннями.

Слідчим суддею взято до уваги відомості, які містяться в довідці ТОВ Системойлінженерінгвід 12.07.2016 р. за № 247/05-01.3 про те, що кількість працівників товариства становить 35 осіб, місячний фонд заробітної плати 397 551,00 грн., а загальна сума всіх податків та зборів, нарахованих і сплачених Товариством за попередній 2015 рік 11 022 888,00 грн.

Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.На момент вирішення клопотання про скасування арешту майна ТОВ Системойлінженерінг слідчим суддею не встановлено жодних відомостей, які б вказували на існування зазначених ризиків.

Слідчий суддя, з урахуванням обставин справи та з огляду на доводи і матеріали клопотання приходить до висновку, що в подальшому у застосуванні арешту майна відпала потреба.Подальше застосування такого заходу, в якому на даний час відсутня необхідність, перешкоджатиме господарській діяльності підприємства та може позначитися на інтересах третіх осіб.

Керуючись ст.ст. 170, 174, 309 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В :

Клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах товариства з обмеженою відповідальністю Системойлінженерінг, - задовольнити.

Скасувати, застосований ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 01.07.2016 р., арешт майна товариства з обмеженою відповідальністю Системойлінженерінг.

Скасувати арешт на свердловину № 2 Водянівської площі Харківської області, яка знаходиться за географічними координатами: широта 49 грд., 55 мін, 07.97 сек., довгота 35 грд., 21 мін., 31.58 сек.

Скасувати заборону ТОВ Системойлінженерінг використовувати або будь-яким чином відчужувати видобуті на ній вуглеводні.

Ухвала оскарженню не підлягає

Слідчий суддя