Справа № 152/1781/14-к

У Х В А Л А
23 березня 2016 року м. Шаргород
Шаргородський районний суд Вінницької області у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,
секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
потерпілих ОСОБА_4 ,
ОСОБА_5 ,
представника потерпілого ОСОБА_6 ,
обвинуваченого ОСОБА_7
захисника ОСОБА_8 ,
провівши відкрите судове засідання у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_7 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України,
У провадженні Шаргородського районного суду Вінницької області знаходиться зазначене кримінальне провадження.
Згідно з обвинувальним актом, ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, а саме у тому, що він 8.07.2014 о 03 год. 00 хв., перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, керуючи технічно справним автомобілем «Форд Транзит» номерний знак НОМЕР_1 (далі автомобіль «Форд Транзит»), рухаючись по вул. І. Цурканя у с. Хоменки Шаргородського району Вінницької області, поблизу будинку № 76, у напрямку с. Джурин Шаргородського району Вінницької області, в порушення вимог пунктів 2.9 (а), 10.1, 19.3 Правил дорожнього руху України (далі - ПДР) та вимог горизонтальної дорожньої розмітки п. 1.1 додатку № 2 ПДР, не врахував дорожньої обстановки, а саме заокруглення проїзної частини праворуч по напрямку його руху, при погіршенні видимості у напрямку руху не зменшив швидкість, внаслідок чого втратив змогу постійно контролювати його рух та безпечно керувати ним, при зміні напрямку руху ліворуч не переконався, що цей маневр буде безпечним та не створить небезпеки іншим учасникам дорожнього руху, перетнув суцільну лінію дорожньої розмітки, виїхав на смугу зустрічного руху, де допустив зіткнення з автомобілем «ВАЗ 2107» номерний знак НОМЕР_2 (далі автомобіль «ВАЗ 2107»), під керуванням ОСОБА_5 , який рухався по належній смузі руху в зустрічному напрямку. Після чого, ОСОБА_7 виїхав за межі проїзної частини, де відбувся наїзд автомобілем на дерево.
У наслідок ДТП пасажир автомобіля «Форд Транзит» ОСОБА_9 , під час надання медичної допомоги, від отриманих травм померла. Водій автомобіля «ВАЗ 2107» ОСОБА_5 одержав тяжкі тілесні ушкодження.
У судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_7 своєї винуватості у вчиненні злочину не визнав, посилаючись на те, що ПДР він не порушував та не виїжджав на смугу зустрічного руху, ДТП сталося на його смузі руху.
Під час досудового розслідування призначалася експертиза, на вирішення якої ставилося питання про те, де знаходиться місце зіткнення автомобіля «Форд Транзит» із автомобілем «ВАЗ 2107» відповідно до слідової інформації, зафіксованої при ОМП 8.07.2014?
Проведення експертизи доручалося НДЕКЦ при УМВС України у Вінницькій області.
Згідно із висновком експерта від 17.07.2014 № 273а (т. І а.п. 109-112), зіткнення автомобіля «ВАЗ 2107» з автомобілем «Форд Транзит» сталося на смузі руху в напрямку м. Могилів-Подільський у районі початку осипу бруду, тобто на смузі руху автомобіля «ВАЗ 2107». Встановити більш точно розташування місця зіткнення транспортних засобів з розмірною прив`язкою до елементів дорожнього облаштування, не видалось можливим у зв`язку з відсутністю в наданих експерту матеріалах суттєвих (достатніх з експертної точки зору) слідових ознак трасологічного характеру.
Під час судового розгляду за клопотанням сторони захисту судом призначалася експертиза, на вирішення якої ставились наступні запитання: яким було взаємне розташування автомобіля «Форд Транзит» та автомобіля «ВАЗ 2107» на момент їх контакту? Яким було розташування автомобіля «Форд Транзит» та автомобіля «ВАЗ 2107» відносно проїжджої частини у момент контакту? Які пошкодження одержав автомобіль «Форд Транзит» внаслідок ДТП? Якщо ліве переднє колесо автомобіля «Форд Транзит» пошкоджено внаслідок ДТП, то чи може воно обертатися та залишити по собі слід гальмування, зображений на схемі до протоколу огляду місця події під № 4? Якщо слід гальмування, зображений на схемі до протоколу огляду місця події під № 4 залишений переднім лівим колесом автомобіля «Форд Транзит», то чи свідчить це про те, що ДТП сталася на смузі руху автомобіля «Форд Транзит»?
Проведення експертизи було доручено експертам Вінницького відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України.
Згідно з висновком експерта від 24.07.2015 № 240/241/15-21 (т. ІІ а.п. 50-56), на момент контакту автомобіля «Форд Транзит» та автомобіля «ВАЗ 2107», повздовжні вісі їх кузовів розташовувались під кутом близьким до 180 градусів, тобто автомобілі рухались у зустрічних напрямках. Автомобіль «ВАЗ 2107» на час зіткнення розташовувався частково на смузі зустрічного напрямку руху. Автомобіль «Форд Транзит» на час зіткнення з автомобілем «ВАЗ 2107» розташовувався на смузі свого руху чи біля осьової лінії дорожньої розмітки. Від контактування з автомобілем «ВАЗ 2107» автомобіль «Форд Транзит» отримав пошкодження, сконцентровані в передній лівій та лівій бічній частинах кузова. Якщо ліве переднє колесо автомобіля «Форд Транзит» пошкоджено внаслідок ДТП, то, у цій ситуації, не виключена можливість його провертання та залишення по собі сліду бокового ковзання (в редакції питання гальмування), зображеного на схемі до протоколу огляду місця події під № 4. Якщо слід бокового ковзання (в редакції питання гальмування), зображеного на схемі до протоколу огляду місця події під № 4 залишений переднім лівим колесом автомобіля «Форд Транзит», то цей факт може свідчити про те, що ДТП сталася на смузі руху автомобіля «Форд Транзит».
У зв`язку зі розбіжностями між висновками експертів за клопотанням прокурора ухвалою суду від 15 вересня 2015 року було призначено судову експертизу, на вирішення якої поставлено запитання: яким було взаємне розташування автомобіля «Форд Транзит» номерний знак НОМЕР_1 та автомобіля «ВАЗ 2107» номерний знак НОМЕР_2 на момент їх контакту? Яким було розташування автомобіля «Форд Транзит» та автомобіля «ВАЗ 2107» відносно проїжджої частини у момент контакту? Де знаходиться місце зіткнення автомобіля «Форд Транзит» із автомобілем «ВАЗ 2107» відповідно до слідової інформації, зафіксованої при огляді місця події 8.07.2014? Які пошкодження одержав автомобіль «Форд Транзит» внаслідок ДТП? Якщо ліве переднє колесо автомобіля «Форд Транзит» пошкоджено внаслідок ДТП, то чи може воно обертатися та залишити по собі слід гальмування (ковзання), зображений на схемі до протоколу огляду місця події під № 4? Якщо слід гальмування (ковзання), зображений на схемі до протоколу огляду місця події під № 4 залишений переднім лівим колесом автомобіля «Форд Транзит», то чи свідчить це про те, що ДТП сталася на смузі руху автомобіля «Форд Транзит»?
Проведення експертизи доручено Житомирському відділенню Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України.
11 лютого 2016 року до суду надійшов висновок експерта за результатами проведення автотехнічної та транспортно-трасологічної експертизи від 8 лютого 2016 року № 764/15-25/92/16-25 (т. ІІ а.п. 84-89), згідно з яким:
- автомобіль «Форд Трназит» отримав наступні механічні пошкодження: пошкодження в його лівій передній та лівій бічній частині кузова утворився внаслідок ударного навантаження, направленого спереду назад, внаслідок зіткнення з автомобілем «ВАЗ 2107»; пошкодження в правій передній частині утворились внаслідок контактування з деревом; пошкодження в передній центральній частині автомобіля та в правій бічній частині утворились внаслідок контактування зі стовпчиком огорожі;
- необхідною та достатньою умовою для встановлення пошкоджень і напрямків деформацій на представлених автомобілях «Форд Транзит» та «ВАЗ 2107» буде рух автомобілів у зустрічному напрямку під кутом близьким до 180 градусів;
- у момент первинного контакту автомобіль «ВАЗ 2107» розташовувався на смузі зустрічного руху. Автомобіль «Форд Транзит» розташовувався біля осьової лінії горизонтальної дорожньої розмітки чи на своїй смузі руху;
- якщо ліве переднє колесо автомобіля «Форд Транзит» пошкоджено внаслідок ДТП, то воно може обертатися та залишати по собі слід бокового ковзання, зображений на схемі до протоколу огляду місця події під № 4;
- якщо слід бокового ковзання, зображений на схемі до протоколу огляду місця події під № 4 залишений переднім лівим колесом автомобіля «Форд Транзит», то це свідчить про те, що ДТП сталася на смузі руху автомобіля «Форд Транзит».
У судовому засіданні прокурором було заявлено клопотання про призначення повторної автотехнічної та транспортно-трасологічної експертизи, яке обґрунтовувалось наявністю у матеріалах кримінального провадження висновків різних експертних установ, які суперечать між собою.
Проведення експертизи прокурор просив доручити експертам Державного науково-дослідного експертно-криміналістичного центру, як вищестоящій установі по відношенню до інших експертних установ, що давали висновки у цій справі.
Захисник обвинуваченого ОСОБА_8 у судовому засіданні заперечив проти призначення експертизи, посилаючись на те, що остання експертиза проводилась за клопотанням прокурора, який обґрунтовував його тим, що в матеріалах справи є два висновки експерта, що суперечать один одному. Окрім того, саме прокурор просив доручити проведення експертизи спеціалістам Житомирського відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України. Захисник також зазначив, що згідно з нормами КПК України жоден доказ не має наперед встановленої сили, це ж стосується і висновків експерта, і при цьому для суду не має значення, яка конкретно експертна установа надала висновок.
Потерпілий ОСОБА_4 та обвинувачений ОСОБА_7 у судовому засіданні заперечили проти призначення експертизи.
Потерпілий ОСОБА_5 та його представник адвокат ОСОБА_6 у судовому засіданні не заперечували проти призначення експертизи, будь-яких пропозицій з цього приводу не подали.
Заслухавши думки учасників судового засідання, вивчивши матеріали кримінального провадження, суд установив наступне.
Згідно із п. 1 ч. 2 ст. 332 КПК України суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності.
Як зазначалося вище, у зв`язку із наявними у матеріалах кримінального провадження висновками експертів, які суперечили один одному, суд за клопотанням прокурора призначав експертизу, проведення якої за клопотанням того ж таки прокурора доручав експертам Житомирського відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України.
Окрім того, відповідно до ст. 94 КПК України слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення. Жоден доказ не має наперед встановленої сили.
Отже, зазначене вище свідчить про те, що жоден доказ, у тому числі і висновок експерта не має для суду наперед встановленої сили і оцінюється судом нарівні з іншими доказами, з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.
Суд також зауважує, що у матеріалах справи є три висновки експертів, різних експертних установ, проте рівних за своїм статусом, при цьому висновки двох експертних установ за змістом є тотожними.
Із клопотання прокурора та із його пояснень у судовому засіданні вбачається, що сторона обвинувачення проситиме суд призначати експертизу доти, доки не отримає бажаний для себе висновок, оскільки будь-яких обґрунтованих доводів необхідності призначення чергової експертизи прокурором не надано.
Поряд із цим, суд зауважує, що згідно із ч. 1 ст. 92 КПК України обов`язок доказування обставин, передбачених статтею 91 цього Кодексу, за винятком випадків, передбачених частиною другою цієї статті, покладається на слідчого, прокурора та, в установлених цим Кодексом випадках, - на потерпілого.
Зі змісту статей 290 та 291 КПК України вбачається, що визнавши зібрані під час досудового розслідування докази достатніми, прокурор складає обвинувальний акт та направляє його до суду.
Отже, затверджуючи обвинувальний акт та, передаючи його до суду, прокурор вважає, що зібрав достатньо доказів для доведення перед судом винуватості обвинуваченого у вчиненні злочину.
КПК України не передбачає можливості прокурора збирати докази обвинувачення особи у вчиненні злочину після передання обвинувального акта до суду.
Разом із тим, заявлення прокурором клопотання про призначення експертизи вказує на його бажання збирати докази, необхідні для відстоювання своєї позиції.
З огляду на викладене, суд вважає, що у задоволенні клопотання прокурора слід відмовити, через його безпідставність та необґрунтованість.
Керуючись статтями 369-372 КПК України, суд
У задоволенні клопотання прокурора про призначення повторної автотехнічної та транспортно-трасологічної експертизи відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає. Згідно із ч. 5 ст. 532 КПК України ухвали суду, які не можуть бути оскаржені, набирають законної сили з моменту їх оголошення.

Суддя ОСОБА_1