Номер справи 289/1781/16-к
Номер провадження 1-кс/289/267/16
Рядок статистичного звіту:
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
23.11.2016 м. Радомишль

Слідчий суддя Радомишльського районного суду в Житомирській обл.. ОСОБА_1
при секретарі - ОСОБА_2
з участю слідчого - ОСОБА_3
прокурора - ОСОБА_4
захисника - ОСОБА_5
розглянувши в судовому засіданні в приміщенні суду в м. Радомишлі клопотання ФГ «Межирічка» як потерпілої сторони та цивільного позивача про арешт майна,
В С Т А Н О В И В :
Голова ФГ «Межирічка» ОСОБА_6 15 листопада 2016 року як потерпілий та представник цивільного позивача звернувся до слідчого судді Радомишльського районного суду в Житомирській області з клопотанням про накладення арешту на нерухоме та рухоме майно та грошові активи, що належать на праві власності ТОВ «Благодійний союз» с.Чудин Радомишльського району Житомирської області (директор - ОСОБА_7 ) .
Обґрунтовуючи внесене клопотання, ОСОБА_6 як сторона кримінального провадження, вказує, що СВ Радомишльського ВП Коростишівського ВП ГУНП в Житомирській області (слідчий ОСОБА_8 ) здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000396, внесеному 02.07.2016 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.27,ч.1 ст. 186, ст.356 КК України, що виразилося у відкритому викраденні групою осіб з числа представників ТОВ «Благодійний союз» урожаю вико-віса на корню,що належав на праві власності ФГ «Межирічка» з земельної ділянки площею 75 Га на території Мірчанської та Меньківської с/рад Радомишльського району Житомирської області, чим завдали ФГ «Межирічка» матеріальну шкоду на загальну суму 1 540 832,37 грн.
У судовому засіданні захисник ОСОБА_5 підтримав клопотання свого підзахисного,надав відповідні показання на підтримання та просив його задовольнити.
У судовому засіданні начальник СВ Радомишльського ВП Коростишівського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 вважає заявлене клопотання правомірним,однак на його думку таке клопотання є передчасним.
У судовому засіданні прокурор ОСОБА_4 заперечила проти задоволення згаданого клопотання мотивуючи тим, що представник ФГ «Межирічка» не надав достатніх доказів того, що існують ризики втрати викраденого майна.
У відповідності до ч.1 ст.171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді,суду має право звернутися прокурор,слідчий за погодженням з прокурором,а з метою забезпечення цивільного позову- також цивільний позивач.
Як вбачається з матеріалів доданих до клопотання, Постановою заступника начальника СВ Радомишльського ВП Коростишівського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_8 ФГ «Межирічка» в особі голови ФГ ОСОБА_6 визнано потерпілим в межах розслідування кримінального провадження №0000396, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань(ЄРДР) 02 липня 2016 року.
Також з матеріалів доданих до клопотання вбачається, що ФГ «Межирічка» в особі голови ФГ ОСОБА_6 27 жовтня 2016 року звернулося в Радомишльський районний суд в Житомирській області з цивільним позовом до ТОВ «Благодійний союз» та ОСОБА_7 про стягнення шкоди,завданої злочином в сумі 1 540 832,37 грн.
Як пояснив суду адвокат ОСОБА_5 в матеріалах кримінального провадження, з якими він знайомився знаходиться цілий ряд доказів про те, що відкрите викрадення майна ФГ «Межирічка» вчинили працівники та представники ТОВ «Благодійний союз».
Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.
Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Слідчий суддя, заслухавши пояснення учасників судового розгляду, вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовано клопотання, дійшов до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання про арешт майна.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 170-174, 309 КПК України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В :
Клопотання ФГ «Межирічка» як потерпілого та цивільного позивача про арешт майна в межах розслідування у кримінальному провадженні № 0000396, внесеному 02.07.2016 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.27,ч.1 ст. 186, ст.356 КК України - задовольнити.
Накласти арешт на грошові кошти, які розміщені на розрахункових(поточних) рахунках відкритих ТзОВ «Благодійний союз (, 12243 с.Чудин Радомишльського району Житомирської області) в межах суми цивільного позову, що становить 1 540 832,37 грн., за виключенням рахунків для виплати заробітної плати, податків та інших обов`язкових платежів.
Накласти арешт на рухоме та нерухоме майно, яке належить ТзОВ «Благодійний Союз» на праві власності у вартісному еквіваленті не більше 1 540 832,37 грн.
Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
Подача апеляційної скарги не зупиняє її виконання.
Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Житомирської області протягом 5 днів з дня отримання її копії. Арешт може бути скасовано відповідно до ст. 174 КПК України.
Суддя ОСОБА_1