Справа № 404/2384/16-к
Номер провадження 1-кс/404/488/16
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 квітня 2016 року Слідчий суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника скаржника - адвоката ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Кіровського районного суду міста Кіровограда скаргу представника ОСОБА_4 на бездіяльність слідчого і прокурора, зобов`язання до вчинення процесуальних рішень та проведення слідчих дій, по кримінальному провадженню 0003226 з попередньою кваліфікацією за ч.1 ст. 358 КК України,

ВСТАНОВИВ:

15 квітня 2016 року до Кіровського районного суду міста Кіровограда в інтересах потерпілої ОСОБА_4 звернувся зі скаргою її представник-адвокат ОСОБА_3 з вимогою про визнання бездіяльності особи, якій доручено проведення досудового розслідування та процесуального прокурора по кримінальному провадженню 0003226 з попередньою кваліфікацією за ч. 1 ст. 358 КК України, у зв`язку із чим також просить зобов`язати слідчого вчинити слідчі дії про необхідність проведення яких він зазначав у поданих ним клопотаннях від 17 та 24 березня 2016 року.

Під час розгляду скарги, представник зазначає, що він як потерпіла сторона не погоджується і оспорює редакцію відомостей, внесених слідчим до Єдиного реєстру досудових розслідувань(далі ЄРДР). З цих міркувань подали скаргу про визнання протиправної бездіяльності слідчого з прокурором та зобов`язати їх внести ту фабулу злочину, з якою ОСОБА_4 звернулась з письмовою заявою в поліцію. Крім цього, слідчий не проводить невідкладні першочергові дії, як-то: допит службових осіб комунального підприємства «Комунальник-96», зокрема паспортиста ОСОБА_5 ; допит ОСОБА_6 ; допит службових осіб ПрАТ «ПриватБанк» які готували кредитний та іпотечні договори,- зокрема ОСОБА_7 ; звернутись з клопотанням про тимчасовий доступ для огляду архіву нотаріуса щодо оспорюваних договорів: кредиту та іпотеки. Потребу у допиті заявлених свідків і огляді документів обґрунтовує існуванням загальних засад кримінального провадження: повноти, змагальності, обєктивності.

Слідчий з прокурором викликались, не зявились. Не забезпечили огляд матеріалів кримінального провадження. Їх неявка не перешкоджає у вирішенні заявлених вимог скаржника.

Уважно заслухавши доводи скаржника, ретельно дослідивши додані матеріали, вважаю про необхідність часткового задоволення вимог, з наступних підстав:

12 березня 2016 року, Кіровоградський відділ поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області, на підставі поданої ОСОБА_4 заяви про злочин, вніс в ЄРДР відомості про те, що: «невстановлена особа надала фіктивну довідку з КП «Комунальник», видану на її імя, в якій відсутні відомості про факт проживання в її квартирі малолітніх дітей. Попередня кваліфікація кримінального правопорушення ч.1 ст. 358 КК України».

Частиною 5 ст. 214 КПК України визначено, що до ЄРДР вносяться відомості про: дату надходження заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника; інше джерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; прізвище, ім`я, по батькові та посада службової особи, яка внесла відомості до реєстру, а також слідчого, прокурора, який вніс відомості до реєстру та/або розпочав досудове розслідування.

Сукупність перерахованих обставини вказують на своєчасне і правильне виконання заявленими суб`єктами оскарження, вимог Закону про внесення відомостей до ЄРДР про можливе кримінальне правопорушення.

Пунктом 2.1 Положення про ЄРДР встановлено, що до ЄРДР також вносяться відомості про час та дату повідомлення про підозру, відомості про особу, якій повідомлено про підозру, правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті закону України про кримінальну відповідальність.

Сукупний аналіз юридичного змісту правових норм дає підстави вважати, що дані про особу вносяться до ЄРДР після того як слідчий, у випадках та порядку передбаченому ст.ст. 276-277 КПК України, повідомив особі про підозру у вчиненні кримінального правопорушення. Таким чином передчасні й такі, що не ґрунтуються на вимогах Закону, є судження скаржника про існування у слідчого з прокурором обов`язку внести до ЄРДР відомості щодо особи. Зазначеними вище нормами Закону чітко встановлено, що відомості про особу вносяться до ЄРДР після повідомлення їй про підозру, тобто у вимозі про бездіяльність та обов`язок зміни фабули злочину, необхідно відмовити.

Зміст пунктів 1.2. та 1.3. «Положення про порядок ведення ЄРДР» вказує, що Реєстр - це створена за допомогою автоматизованої системи електронна база даних, відповідно до якої здійснюється збирання, зберігання, захист, облік, пошук, узагальнення даних, які використовуються для формування звітності, а також надання інформації про відомості, внесені до Реєстру. Реєстр утворено та ведеться з метою забезпечення: єдиного обліку кримінальних правопорушень та прийнятих під час досудового розслідування рішень, осіб, які їх учинили, та результатів судового провадження; оперативного контролю за додержанням законів під час проведення досудового розслідування; аналізу стану та структури кримінальних правопорушень, вчинених у державі. Виходячи із визначення та мети створення цього Реєстру, переконаний про відсутність у заявника, потерпілого права на втручання/корегування/формування Реєстру у частині що стосується визначення осіб, які підозрюються у вчиненні кримінальних правопорушень. Зазначене право може бути безперешкодно реалізовано шляхом: подання доказів, речей і документів на підтвердження своєї заяви, давати свідчення під час участі у слідчих та інших процесуальних дій, під час проведення яких ставити запитання, подавати свої зауваження, та заперечення.

Частина 2 ст. 56 КПК України містить вичерпний перелік прав потерпілого, який поширеному тлумаченню не підлягає. Дійсно потерпілий має право вимагати внесення відомостей про злочин до ЄРДР. При цьому необхідно акцентувати увагу на тому, що на стадії досудового розслідування, потерпілий не має права ініціювати зміну фабули відомостей внесених до ЄРДР відносно особи, яку підозрює у вчиненні кримінального правопорушення. Прийняття такого рішення є виключною прерогативою слідчого.

Відповідно ч. 1 ст. 36, ч. 5 ст. 40 КПК України слідчий і прокурор, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється. Заявник, потерпілий, представник потерпілого і слідчий суддя не вправі втручатися у процесуальну діяльність слідчого шляхом зобов`язання внести до існуючих в ЄРДР відомостей, інформацію щодо особи. Тобто ця частина вимог скаржника не ґрунтується на чіткому розумінні закону, є безпідставною, а тому не підлягає задоволенню.

Частиною 1 ст. 303 КПК України визначений вичерпний перелік випадків та суб`єктів оскарження рішень, дій чи бездіяльності сторони обвинувачення під час здійснення досудового розслідування.

Пунктом 7 ч. 1 ст. 303 КПК України передбачена можливість оскарження рішення слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих ( розшукових) дій, негласних слідчих ( розшукових) дій особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником.

Звернення скаржника із клопотанням до слідчого про проведення слідчих дій, підтверджується копіями долучених клопотань потерпілого від 17 та 24 березня 2016 року, у зв`язку із чим на виконання вимог ст. 220 КПК України, 25 березня 2016 року слідчий виніс постанову про часткове задоволення клопотання, але в тексті самої постанови, всупереч положень ст. 110 КПК України, пропустив частину вимог що була задоволена, а також решту вимог, по яким потерпілій стороні було відмовлено.

Згідно п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України, слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Застосовуючи принцип правової визначеності закріплений у ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, вважаю за необхідне вимоги скаржника про проведення слідчих дій задовольнити, сформулювавши перелік таких слідчих дій, про необхідність проведення яких слідчий не заперечує, але чітко не перерахував їх у постанові від 25 березня 2016 року.

З огляду на перераховані обставини, керуючись ст.ст. 303-307 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Вимоги скаржника задовольнити частково.

Зобовязати особу, якій доручено проведення досудового розслідування по кримінальному провадженню 0003226 з попередньою кваліфікацією за ч. 1 ст. 358 КК України, допитати: службових осіб комунального підприємства «Комунальник-96», зокрема паспортиста ОСОБА_5 ; допитати ОСОБА_6 ; допитати службових осіб ПрАТ «ПриватБанк», якими готувався кредитний та іпотечний договір, зокрема ОСОБА_7 ; звернутись до слідчого судді з клопотанням про тимчасовий доступ до архіву нотаріуса щодо огляду договорів: кредиту та іпотеки.

У задоволенні решти вимог та відносно інших заявлених суб`єктів оскарження - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає, а заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді. (ч. 3 ст. 309 КПК України).

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1