Справа№ 308/7803/16-к

ВИРОК
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
21.11.2016 року м. Ужгород
Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі: головуючого судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , представника потерпілого ОСОБА_4 , потерпілого ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгород справу за обвинуваченням:
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Берегово, Закарпатської області, громадянина України, українця, не працюючого, з неповною середньою освітою, одруженого, раніше не судимого, зареєстрованого в АДРЕСА_1 , але фактично проживаючогоза адресою: АДРЕСА_2 ,
у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ст.185 ч.1 КК України,-
В судовому засіданні підсудній ОСОБА_6 , вину свою в скоєному визнав повністю, щиро розкаявся та просив його суворо не карати та пояснив, що дійсно робив ремонт та викрав із квартири потерпілого ОСОБА_7 речі, які вказані в обвинувальному акті .
Враховуючи те, що обвинувачений ОСОБА_6 в повному обсязі визнав свою вину у вчиненні інкримінованого йому органом досудового слідства кримінального правопорушення при обставинах, викладених у обвинувальному акті, та беручи до уваги, що прокурор також не оспорював фактичні обставини провадження, і судом встановлено, що учасники судового провадження, в тому числі обвинувачені, правильно розуміють зміст цих обставин та відсутні сумніви щодо добровільності їх позиції, роз`яснивши їм положення ч. 3 ст. 349 КПК України про те, що у такому випадку він буде позбавлений права оспорювати фактичні обставини провадження у апеляційному порядку, вислухавши думку учасників судового провадження, які не заперечували проти розгляду кримінального провадження, в порядку, передбаченому ч. 3 ст. 349 КПК України, суд визнає недоцільним дослідження доказів стосовно тих фактичних обставин провадження, які ніким не оспорюються.
Враховуючи викладене, суд, допитавши обвинувачених та дослідивши матеріали кримінальної справи, прийшов до висновку, що винуватість ОСОБА_6 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення при обставинах, викладених в зміненому обвинувальному акті, доведена повністю.
Дії ОСОБА_6 суд кваліфікує, як таємне викрадення чужого майна (крадіжка) .
При призначенні підсуднім покарання суд враховує ступінь тяжкості вчиненого злочину, особу винного та обставини, що пом`якшують та обтяжують покарання.
До обставин, які пом`якшують покарання підсудного ОСОБА_6 , суд відповідно до статті 66 КК України відносить щире каяття у вчиненому кримінальному правопорушенні, та активне сприяння розкриттю злочину.
Обтяжуючі покарання обставини щодо підсудного ОСОБА_6 , згідно статті 67 КК України, судом не встановлено.
Враховуючи тяжкість злочину, конкретні обставини справи, особу винних, обставини, що помякшують покарання та обставини, що обтяжують покарання, суд приходить до висновку, що ОСОБА_6 слід призначити покарання, без ізоляції його від суспільства.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 369-371, 373-376 КПК України, суд, -
ЗАСУДИВ:
ОСОБА_6 визнати винним у скоєні злочину, передбаченого ст.185 ч.1 КК України, призначивши покарання у вигляді позбавлення волі строком два роки.
На підставі ст. 75,76 КК України звільнити засудженого ОСОБА_6 від відбування призначеного покарання якщо він протягом іспитового строку терміном у один рік не вчинить нового злочину і виконає обов`язок повідомляти органи кримінально-виконавчої системи про зміну місця проживання, роботи або навчання, і виконає обов`язок періодично з`являтися для реєстрації в органи кримінально-виконавчої системи.
Речові докази по справі монету 5 копійок 2014 р. (Україна) вартістю 3 (три) гривні; монету 10 копійок 2013 р. (Україна) вартістю 2 (дві) гривні; монету 25 копійок 2007 р. (Україна) - вартістю 2 (дві) гривні; монету 25 копійок 2014 р. (Україна) - вартістю 5 (п`ять) гривень; монету 1 копійка 1869 р. (Російська імперія) - вартістю 45 (сорок п`ять) гривень; монету 1 копійка 1899 р. (Російська імперія) - вартістю 60 (шістдесят) гривень; монету 1/2 копійки 1909 р. (Російська імперія) - вартістю 25 (двадцять п`ять) гривень; монету 1/2 копійки 1913 р. (Російська імперія) - вартістю 35 (тридцять п`ять) гривень; монету 2 копійки 1903 р. (Російська імперія) - вартістю 80 (вісімдесят) гривень; монету 3 копійки 1877 р. (Російська імперія) - вартістю 85 (вісімдесят п`ять) гривень; монету 15 копійок 1889 р. (Російська імперія) - вартістю 60 (шістдесят) гривень; монету 2 копійки 1931 р. (Росія, СРСР) вартістю 30 (тридцять) гривень; монету 2 копійки 1974 р. (Росія, СРСР) - вартістю 13 (тринадцять) гривень; монету 3 копійки 1928 р. (Росія, СРСР) - вартістю 10 (десять) гривень; монету 3 копійки 1930 р. (Росія, СРСР) - вартістю 12 (дванадцять) гривень; монету 3 копійки 1931 р. (Росія, СРСР) - вартістю 13 (тринадцять) гривень; монету 3 копійки 1931 р. (Росія, СРСР) - вартістю 13 (тринадцять) гривень; монету 3 копійки 1970 р. (Росія, СРСР) - вартістю 9 (дев`ять) гривень; монету 5 копійок 1990 р. (Росія, СРСР) - вартістю 4 (чотири) гривні; монету 20 копійок 1925 р. (Росія, СРСР) - вартістю 18 (вісімнадцять) гривень; монету 20 копійок 1943 р. (Росія, СРСР) - вартістю 3 (три) гривні; монету 50 копійок 1981 р. (Росія, СРСР) - вартістю 5 (п`ять) гривень; монету 20 копійок 1914 р. (Російська імперія) - вартістю 35 (тридцять п`ять) гривень; монету 3 копійки 1929 р. (Росія, СРСР) - вартістю 8 (вісім) гривень; монету 3 крейцери 1800 р. (Австрія) - вартістю 70 (сімдесят) гривень; монету 3 крейцери 1800 р. (Австрія) - вартістю 50 (п`ятдесят) гривень; монету 1 крейцер 1800 р. (Австрія) - вартістю 5 (п`ять) гривень; монету 1 крейцер 1859 р. (Австрія) - вартістю 10 (десять) гривень; монету 1 крейцер 1879 р. (Угорщина) - вартістю 10 (десять) гривень; монету 2 рейхспфенніги 1938 р. (Німеччина) - вартістю 12 (дванадцять) гривень; монету 10 рейхспфеннігів 1937 р. (Німеччина) - вартістю 18 (вісімнадцять) гривень; монету 1 рейхспфенніг 1940 р. (Німеччина) - вартістю 10 (десять) гривень; монету 10 рейхспфеннігів 1926 р. (Німеччина) - вартістю 7 (сім) гривень; монету 10 пфеннігів 1905 р. (Німеччина) - вартістю 5 (п`ять) гривень; монету 10 рейхспфеннігів 1924 р. (Німеччина) - вартістю 5 (п`ять) гривень; монету 1 крона 1914 р. (Угорщина) - вартістю 20 (двадцять) гривень; монету 10 агорот 1985 - 2015 рр. (Ізраїль) - вартістю 3 (три) гривні; монету 2 філлери 1930 р. (Угорщина) - вартістю 5 (п`ять) гривень; монету 20 філлерів 1894 р. (Угорщина) - вартістю 30 (тридцять) гривень; монету 1 франк 1939 р. (Франція) - вартістю 8 (вісім) гривень; монету 2 геллери 1899 р. (Австрія) - вартістю 10 (десять) гривень; монету 20 чентезімо 1909 р. (Італія) - вартістю 8 (вісім) гривень; монету 5 рублів 1992 р. (Росія) - вартістю 2 (дві) гривні; монету 2 філлери 1927 р. (Угорщина) - вартістю 3 (три) гривні; монету 2 філлери 1934 р. (Угорщина) - вартістю 3 (три) гривні; монету 10 філлерів 1916 р. (Угорщина) - вартістю 4 (чотири) гривні; монету 20 філлерів 1893 р. (Угорщина) - вартістю 25 (двадцять п`ять) гривень; монету 10 геллерів 1894 р. (Угорщина) - вартістю 6 (шість) гривень; монету 10 геллерів 1893 р. (Угорщина) - вартістю 8 (вісім) гривень; монету 10 геллерів 1893 р. (Угорщина) - вартістю 8 (вісім) гривень; монету 20 геллерів 1895 р. (Угорщина) - вартістю 6 (шість) гривень; монету 5 сантимів 1933 р. (Франція) - вартістю 10 (десять) гривень; монету 1 грош 1927 р. (Польща) - вартістю 13 (тринадцять) гривень; монету 20 грош 1923 р. (Польща) - вартістю 16 (шістнадцять) гривень; монету 50 грош 1923 р. (Польща) - вартістю 8 (вісім) гривень; монету 1 злотий 1929 р. (Польща) - вартістю 20 (двадцять) гривень; монету 20 геллерів 1924 р. (Чехословакія) - вартістю 5 (п`ять) гривень; монету 50 геллерів 1921 р. (Чехословакія) - вартістю 8 (вісім) гривень; монету 50 геллерів 1922 р. (Чехословакія) - вартістю 8 (вісім) гривень; монету 50 геллерів 1922 р. (Чехословакія) - вартістю 8 (вісім) гривень; монету 1000 лір 1992 р. (Туреччина) - вартістю 10 (десять) гривень; медаль «ZEMSKOHO SOJUZA POZARNYCH DRUZIN», пер. пол. XX ст. - вартістю 150 (сто п`ятдесят) гривень; медаль «ДВАДЦАТЬ ЛЕТ ПОБЕДЫ В ВЕЛИКОЙ ОТЕЧЕСТВЕННОЙ ВОЙНЕ 1941-1945 ГГ.» 1965 р. - вартістю 80 (вісімдесят) гривень; медаль «ДВАДЦАТЬ ЛЕТ ПОБЕДЫ В ВЕЛИКОЙ ОТЕЧЕСТВЕННОЙ ВОЙНЕ 1941-1945 ГГ.» 1965 р. - вартістю 55 (п`ятдесят п`ять) гривень; медаль «ЗА ПОБЕДУ НАД ГЕРМАНИЕЙ В ВЕЛИКОЙ ОТЕЧЕСТВЕННОЙ ВОЙНЕ 1941-1945 ГГ», 1945-1948 рр. - вартістю 85 (вісімдесят п`ять) гривень; медаль «ЗА ДОБЛЕСТНЫЙ ТРУД В ВЕЛИКОЙ ОТЕЧЕСТВЕННОЙ ВОЙНЕ 1941-1945 ГГ.», 1945 р. - др. пол. XX ст. - вартістю 100 (сто) гривень; медаль «ВЕТЕРАН ТРУДА», др. пол. XX ст. - вартістю 8 (вісім) гривень; медаль «30 лет Советской армии и флота» 1948 р. - вартістю 70 (сімдесят) гривень; медаль «За участь у звільненні Трансильванії» 1940 р. - вартістю 200 (двісті) гривень); медаль «За хоробрість», 1915-1918 рр. - вартістю 250 (двісті п`ятдесят) гривень; медальйон з зображенням Міхая Емінеску, XX ст. - вартістю 65 (шістдесят п`ять) гривень; медальйон «Священне Серце» XIX ст. - вартістю 120 (сто двадцять) гривень; медаль «За участь у звільненні Трансильванії» 1940 р. - вартістю 200 (двісті) гривень); пам`ятна медаль «Ленин», др. пол. XX ст. - вартістю 10 (десять) гривень; настольна медаль «За активну участь в охороні пам`ятників ВВВ 1941-1945 pp.», др. пол. XX ст. - вартістю 70 (сімдесят) гривень; настольнамедаль «50 лет со дня награждения Ворошиловграда орденом Красного Знамени», др. пол. XX ст. - вартістю 50 (п`ятдесят) гривень; настольна медаль «10 років з дня заснування українського товариства охорони пам`ятників історії та культури» 1976 р. - вартістю 50 (п`ятдесят) гривень; нагрудний знак «Орден Вітчизняної війни» І ст., 1985 р. - 5 вартістю 50 (п`ятсот п`ятдесят) гривень; нагрудний знак «За окончание государственного университета СССР», др. пол. XX ст. - вартістю 120 (сто двадцять) гривень; нагрудний знак, др. пол. XX ст. (Угорщина) - вартістю 45 (сорок п`ять) гривень; нагрудний знак «50 лет вооруженных сил СССР» 1967 р. - вартістю 15 (п`ятнадцять) гривень; настольнамедаль «Москва. Кремль», др. пол. XX ст. вартістю 220 (двісті двадцять) гривень; підсвічник, лиття, карбування, др. пол. XIX - XX ст. - вартістю 285 (двісті вісімдесят п`ять) гривень; портрет Т.Г. Шевченка, дерево, метал, карбування, 1970 р. - вартістю 100 (сто) гривень, чим у відповідності до висновку мистецтвознавчої експертизи від 08.07.2016 року за № 5/31 спричинив потерпілому матеріального збитку на загальну суму 3 932 гривні , які знаходяться на відповільному зберіганні у потерпілого ОСОБА_7 залишити потерпілому.
Стягнути з ОСОБА_6 на користь держави 4618,9 грн. за проведення експертиз.
Вирок може бути оскаржений, з підстав, передбачених статтею 394 КПК України до Апеляційного суду Закарпатської області через Ужгородський міськрайонний суд протягом 30 днів з дня його проголошення.
Учасники судового провадження мають право отримати в суді копію вироку суду.
Копію вироку негайно після його проголошення вручити обвинуваченому та прокурору.

Суддя Ужгородського
міськрайонного суду ОСОБА_1