Ухвала
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" серпня 2014 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

підозрюваного ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Дніпровського РУГУ МВС України в м. Києві ОСОБА_4 про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, з середньою спеціальною освітою, місце проживання (реєстрації): АДРЕСА_1 , раніше судимого, в рамках кримінального правопорушення внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0006083 від 19 травня 2014 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, -

в с т а н о в и в :
Старший слідчий СВ Дніпровського РУГУ МВС України в м. Києві ОСОБА_4 за погодженням з прокурором прокуратури Дніпровського району м. Києва ОСОБА_3 звернувся в суд з клопотанням про продовження строку тримання під вартою по відношенню до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до чотирьох місяців.

В судовому засіданні, прокурор клопотання підтримав, просив задовольнити та мотивував його тим, що вина підозрюваного в інкримінованому йому правопорушенні повністю доведена зібраними по кримінальному проваджені доказами, у зв`язку з чим останній може переховуватись від органів досудового розслідування, впливати на свідків та потерпілих, вчинит інше кримінальне правопорушення. Крім того, на даний час, неможливо прийняти обґрунтоване рішення по кримінальному провадженню, оскільки необхідно проведення ряд слідчих дій, а саме: провести одночасні допити між ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , встановити додаткових свідків або осіб, які можуть бути причетними до вчинення даного кримінального правопорушення; приєднати до матеріалу кримінального провадження отриману інформацію від операторів мобільного зв`язку згідно ухвал Дніпровського районного суду про тимчасовий доступ до документів; перевірити слідчим та оперативним шляхом підозрюваних ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_6 на причетність до інших кримінальних правопорушень, в разі чого, встановивши наявність достатніх доказів для підозри даних осіб у вчиненні кримінального(х) правопорушення(ь), відповідно ст. ст. 42, 276, 277, 178 КПК України повідомити про підозру ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_6 , виконати вимоги ст. 290 КПК України, скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування.

Слідчий клопотання підтримав у повному обсязі, просив задовольнити з підстав зазначених у ньому.

Захисник просив суд змінити запобіжний захід обвинуваченому з тримання під вартою на домашній арешт, оскільки встановлені слідчим суддею ризики, визначені ст. 177 КПК України, відсутні, а особа обвинуваченого, виходячи з положень ст. 178 КПК України, є такою, що має стійкі соціальні зв`язки та допустиму репутацію.

Обвинувачений підтримав думку захисника у повном обсязі та просив змінити йому захід забезпечення кримінального провадження.

Слідчий суддя, заслухавши думку учасників процесу, дослідивши надані матеріали, приходить до наступного.

Органами досудового розслідування ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України

19.05.2014 року відомості по матеріалах було внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань та присвоєно реєстраційний номер № 0006083.

19.05.2014 року - ОСОБА_6 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

20.05.2014 року - ОСОБА_6 повідомлено про підозру за ст. 190 ч. 4 КК України.

21.05.2014 року - ОСОБА_6 слідчим суддею Дніпровського районного суду м. Києва, обрано запобіжний захід у вигляді взяття під варту в межах 2-х місяців, а саме до 17 липня 2014 року.

10.07.2014 року - строк досудового слідства по даному кримінальному провадженню продовжено прокурором Дніпровського району м. Києва до трьох місяців до 19.08.2014 року.

16.07.2014 року - слідчим суддею Дніпровського районного суду м. Києва, продовжено строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 до трьох місяців, а саме до 18 серпня 2014 року.

14.08.2014 року - прокурором продовжено строки досудового розслідування до 4-х місяців, а саме до 18.09.2014 року.

Зокрема, як убачається з матеріалів клопотання, ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, у зв`язку з чим останній будучи обізнаним з мірою покарання за вчиненні діяння, може переховуватись від органів досудового розслідування, впливати на свідків та потерпілих,вчинити інше кримінальне правопорушення.

З положень норм ст. 199 КПК України випливає, що клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у ст. 184 цього Кодексу, повинно містити: виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Відповідно до норм ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини визначені п. 1 п. 3 частини 1 даної статті та згідно з положеннями ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, оцінити дані, що характеризуються особу підозрюваного та визначені у п. 1- п. 11 частини 1 вказаної статті.

Слідчий суддя, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, враховує, що питання про те, чи є тривалість тримання під вартою розумною, не можна вирішувати абстрактно. Наявність підстав для залишення обвинуваченого під вартою слід оцінювати в кожній справі з врахуванням її особливостей. Продовжуване тримання під вартою може бути виправданим заходом у тій чи іншій справі лише за наявності чітких ознак того, що цього вимагає справжній інтерес суспільства, який, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважує інтереси забезпечення права на свободу (див. рішення у справі «Єчюс проти Литви», заява № 34578/97, п. 93, ECHR 2000-IX). Подальше існування обґрунтованої підозри у вчиненні затриманою особою злочину є обов`язковою і неодмінною умовою (sine qua non) належності її продовжуваного тримання під вартою рішення ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», п. 219, заява № 42310/04).

Аналогічні висновки ЄСПЛ викладено і у п. 79 рішення ЄСПЛ у справі «Харченко проти України» від 10 лютого 2011 року та випливають з ч. 3 ст. 17 КПК України.

З рішення ЄСПЛ від 30 серпня 1990 року у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства», п. 32, Series А, № 182 убачається, що термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

При цьому, слідчий суддя дослідивши, матеріали клопотання, долучені до нього документи та безпосередньо саме кримінальне провадження в оригіналі, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи кожний доказ, що наявний у провадженні, лише щодо пред`явленої підозри, з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку вважає, що наявні у провадженні докази, передбачені параграфами 3-5 Глави 4 КПК України (показання, речові докази і документи та інші) свідчать про обґрунтованість підозри підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, оскільки підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний, міг вчинити правопорушення, прямо і непрямо підтверджують існування обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, та інших обставин, які мають значення для кримінального провадження, та отримані у порядку встановленому Кримінально процесуальним Кодексом України.

Крім того, ч. 3 та ч. 5 ст. 132 КПК України передбачено, що під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

В судовому засіданні встановлено, що строк тримання під вартою підозрюваного закінчується, однак, на даний час, в зазначений строк неможливо закінчити досудове розслідування, оскільки у кримінальному провадженні необхідно провести ще ряд слідчих дій, зокрема: отриману інформацію від операторів мобільного зв`язку згідно ухвал Дніпровського районного суду про тимчасовий доступ до документів, повідомити підозрюваного про закінчення досудового розслідування; виконати вимоги ст. 290 КПК України; скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування.

Вказані обставини, які, на даний час, унеможливлюють закінчення досудового розслідування, до закінчення строку дії попередньої ухвали, суд визнає обґрунтованими, оскільки вони належним чином умотивовані слідчим та підтверджуються наявними матеріалами.

Щодо решти обставин, які на думку органу досудового розслідування унеможливлюють закінчення досудового розслідування, то суд вважає їх не надуманими, у зв`язку з відсутність їх належного обґрунтування.

Разом з тим, відповідно до ухвали слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва від 21.05.2014 року, ОСОБА_6 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, при цьому слідчим суддею було враховано ризики передбачені ст. 177 КПК України та взято до уваги, усі без виключення доводи сторони захисту, що були зазначені ними, в даному судовому засіданні, в повному обсязі та надано їм відповідну оцінку.

В даному судовому засіданні, стороною захисту, у супереч положень ст. 132 КПК України, не надано до суду жодних належним та допустимих доказів, які б свідчили про те, що встановлені слідчим суддею ризики при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, на даний час, втратили свою актуальність, а особа підозрюваного перестала бути суспільно небезпечною.

Тобто, викладені стороною захисту доводи за своєю суттю являються сумнівними, а наявність останніх (сумнівів) не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» (див. рішення від 18 січня 1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» (Ireland v. the United Kingdom), п. 161, Series A заява № 25), який застосовується при оцінці доказів, а такі докази можуть «випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту» (рішення Європейського суду з прав людини, справа «Коробов проти України» № 39598/03 від 21.07.2011 року, (ч. 2 ст. 8, ч. 5 ст. 9 КПК України).

В свою чергу, мотиви наведені стороною обвинувачення дають достатні підстави вважати, що підозрюваний, будучи підозрюваним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, яке за ступенем тяжкості відноситься до тяжких злочинів, за який передбачене покарання тільки у виді позбавлення волі, може переховуватись від органів досудового розслідування, іншим чином перешкодити кримінальному провадженню, зокрема шляхом впливу на свідків та потерпілих, вчинити інше кримінальне правопорушення, що свідчить про наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

За таких обставин, слідчий суддя, враховує той факт, що вчинене підозрюваним кримінальне правопорушення має надзвичайно високий ступінь суспільної небезпеки, зумовленої тяжкими наслідками не лише для конкретної особи, а й для суспільства в цілому, наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України та низки об`єктивних обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою, а також практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства, вважає за доцільне, з урахуванням виключних обставин, клопотання слідчого задовольнити.

Крім того, задовольняючи клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги ст. 183 КПК України та вважає за необхідне визначити підозрюваному заставу у розмірі, який буде достатньою для забезпечення виконання ним процесуальних обов`язків, з урахуванням вимог ст. 182 КПК України, а саме 150 мінімальних розмірів заробітної плати, яка з урахуванням положень п. 16 ч. 1 ст. 3 КПК України, становить 182 700 гривень та покладенням обов`язків передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст.ст. 1-2, 7-29, 131-132, 176-178, 183, 184, 193, 194, 199, 309, 372-376, 395 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в :
Клопотання - задовольнити.

Продовжити ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 4-х місяців, а саме до 15 вересня 2014 року та тримати під вартою в Київському слідчому ізоляторі Державної пенітенціарної служби України.

Визначити ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу у розмірі 150 (ста п"ятидесяти) мінімальних розмірів заробітної плати, що становить 182 700 гривень 00 копійок у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Дніпровського районного суду м. Києва (одержувач Дніпровський районний суд м. Києва, , банк одержувач ГУДКСУ у м. Києві, МФО 820019, розрахунковий рахунок - № 3058).

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі суду, протягом строку її дії.

У разі внесення застави зобов`язати ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , прибувати до СВ Дніпровського РУ ГУМВС України в м. Києві за першою вимогою та, у відповідності до положень ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти наступні обов`язки:

? не відлучатись з місця проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду;

? повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Визначити 2-х місячний термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, з дня її внесення.

З моменту звільнення з-під варти, у зв`язку з внесенням застави, підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Будь-які твердження чи заяви підозрюваного, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, або у будь-якому іншому правопорушенні.

Ухвала слідчого судді, щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1