Справа № 404/3457/15-к
Номер провадження 1-кс/404/737/15
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 травня 2015 року Слідчий суддя Кіровського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання, внесене у кримінальному провадженні № 0003039, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно підозрюваного

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, одруженого, тимчасово не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше неодноразово судимого, останній раз 06.10.2010 Кіровським районним судом м. Кіровограда за ч. 3 ст. 185 КК України до позбавлення волі терміном на 4 роки 6 місяців; 16.12.2010 року відповідно до ухвали Апеляційного суду Кіровоградської області вирок Кіровського районного суду м. Кіровограда від 06.10.2010 року змінено та із застосуванням ст. 69 КК України, міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою скасовано; 16.12.2010 року ОСОБА_5 звільнено з-під варти із зали суду,

- у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИВ
Слідчий СВ Кіровоградського МВ УМВС України в Кіровоградській області ОСОБА_4 звернувся до суду із клопотанням у вказаному кримінальному провадженні про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_5 , якому пред`явлено повідомлення про підозру за ч. 3 ст. 185 КК України, тобто таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене повторно, за попередньою змовою групою осіб, поєднана із проникненням у житло.

Заслухавши прокурора та слідчого, які підтримали внесене клопотання, підозрюваного ОСОБА_5 який, просив обрати стосовно нього запобіжний захід не пов`язаний з утриманням під вартою, приходжу до наступного.

Відповідно ст. 184 КПК України, матеріали клопотання містять достатні дані про наявність обґрунтованої підозри по відношенню до ОСОБА_5 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є і забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Так, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні умисного тяжкого кримінального правопорушення.

Разом з тим, відповідно ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Із змісту ч. 1 ст. 194 КПК України вбачається, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання. (ч. 4 ст. 194 КПК України)

Слідчий суддя додержуючись вимог частин 1 та 2 ст. 22 та ст. 26 КПК України дослідив клопотання у межах заявлених вимог, доводів та долучених до клопотання матеріалів, враховуючи, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою не інакше як на підставах та у порядку, встановлених законом. (ст. 29 Конституції України). Відповідно ч.1 ст. 12 КПК України, під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Прокурором дійсно була доведена наявність обґрунтованої підозри, та існування ризиків передбачених ст. 177 КПК України. Однак, як вбачається із наданих суду матеріалів справи наведені у клопотанні слідчого ризики, як мета обрання підозрюваному запобіжного заходу у виді гримання під вартою, є загальними, не підтверджені відповідними доказами, визначеними вимогами КПК України.

Отже враховуючи, що ні прокурор в судовому засіданні під час розгляду клопотання слідчого, ні слідчий в своєму клопотанні про обрання запобіжного заходу не довели, що жоден із більш м`яких, ніж тримання під вартою, запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України та, що обставини, зазначені у ч. 3 ст. 178 КПК України, виправдовують тримання підозрюваного під вартою, суд приходить до переконливого висновку про те, що стороною обвинувачення не надано доказів, достатніх, щоб переконати суд у необхідності обрати запобіжний захід у виді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 .

Суд враховує, що ОСОБА_5 має постійне місце реєстраційного обліку і проживання в місті Кіровограді, яке співпадає із місцем проведення досудового розслідування. Зобов`язується виконувати покладені на нього процесуальні обов`язки та допомагати слідству

Тому із врахуванням тяжкості злочину, можливих наслідків його процесуального вирішення, ступеню його суспільної небезпечності та особи підозрюваного, який одружений, тобто має стійкі соціальні зв`язки, має постійне місце реєстрації та проживання за місцем, яке співпадає із місцем проведення досудового розслідування, вважаю, що на час досудового розслідування ОСОБА_5 можливо застосувати запобіжний захід не пов`язаний із триманням під вартою.

Згідно ст. 181 ч. 1-2,6 КПК України, доманіній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців.

Із врахуванням зазначеного вище, обставин справи, особи підозрюваного, що в матеріалах клопотанні відсутні будь-які докази того, що на теперішній час існують підтверджені відповідними доказами ризики, передбачені ст. 177 КПК України, суд дійшов до переконливого висновку, що на час досудового розслідування ОСОБА_5 можливо не обирати запобіжний захід у виді тримання під вартою та можливо застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на два місяці з покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.184,193,196 КПК України,

УХВАЛИВ:
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на два місяці з застосуванням засобів електронного стеження.

Початок строку дії ухвали про обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, рахувати з дня постановлення цієї ухвали.

Застосований ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію 15.07.2015 року включно.

У період дії запобіжного заходу покласти на підозрюваного ОСОБА_5 такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;

- цілодобово не залишати місце постійного проживання АДРЕСА_1 ;

- надавати можливість працівникам органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного ОСОБА_5 з`являтися по місцю його проживання: АДРЕСА_1 , та вимагати від нього усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань,

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт ( паспорти ) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- утриматись від спілкування з свідками в даному кримінальному проваджені, за винятком участі в процесуальних діях в суді;

- при слідуванні за викликом до органів внутрішніх справ або суду і поверненні під домашній арешт не відвідувати магазини, кіоски, кафе, бари, ресторани, клуби та інші громадські заклади;

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що в разі невиконання покладених на нього вище наведених обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру мінімальної заробітної плати до 2 розмірів мінімальної заробітної плати.

Контроль за виконанням ухвали покласти на начальника Кіровоградського MB УМВС України в Кіровоградській області. Копію ухвали вручити підозрюваному, слідчому для виконання та постановлення на облік ОСОБА_5 і здійснення контролю.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п"яти днів з дня її оголошення безпосередньо до апеляційного суду Кіровоградської області. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Суддя Кіровського районного суду м.Кіровограда ОСОБА_1