У Х В А Л А
05.02.2015 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:
головуючої судді - ОСОБА_1
при секретарі - ОСОБА_2
з участю прокурора ОСОБА_3 ,
захисника-адвоката обвинуваченого ОСОБА_4 ,
обвинуваченого ОСОБА_5 ,
потерпілого ОСОБА_6 ,
розглянувши у підготовчому судовому засіданні кримінальне провадження 308/15404/13-к, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000554 від 28.12.2012 р. про обвинувачення ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 296 КК України, -

В С Т А Н О В И В:
06.09.2013 року до Ужгородського міськрайонного суду надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000554 від 28.12.2012 р. про обвинувачення ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 296 КК України.
Ухвалою судді від 10.09.2013 року у даному кримінальному провадженні призначено підготовче судове засідання.
Прокурор просив постановити ухвалу про призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту, вважаючи, що під час досудового розслідування були дотримані всі вимоги КПК України, підстав для закриття провадження чи повернення обвинувального акту не вбачає.
Обвинувачений та його захисник заперечили проти призначення справи до судового розгляду та заявили клопотання про повернення обвинувального акту прокурору для усунення недоліків, оскільки не відповідає вимогам ст. 291 КПК України.
Прокурор та потерпілий заперечили проти заявленого клопотання.
Заслухавши думку прокурора, потерпілого, захисника та обвинуваченого, дослідивши матеріали обвинувального акту з додатками, суд приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Згідно з вимогами ст. 314 ч.3 п.3 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти рішення про повернення обвинувального акту, якщо він не відповідає вимогам КПК України.
Відповідно до роз`яснень Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ наданих в інформаційному листі "Про порядок здійснення підготовчого судового провадженнявідповідно до Кримінального процесуального кодексу України" № 223-1430/0/4-12 від 03.10.2012 року , суд має право повернути обвинувальний акт , якщо він не відповідає ст.ст.291, 292 КПК України,зокрема: якщо він містить положення, що суперечать одне одному; містить недопустимунатуралізацію опису злочину; не підписаний слідчим чи не затверджений прокурором; до нього не долучено передбачені законом додатки.
Відповідно до вимог п. 5 ч. 2 ст. 291 КПК України обвинувальний акт має містити викладфактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення.
При цьому формулювання обвинувачення, окрім вказівки статті (частини статті) Закону України про кримінальну відповідальність, що передбачає відповідальність за кримінальне правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується підозрюваний, обов`язково має містити зазначення місця, часу, способу вчинення та наслідків злочину, форми вини і його мотивів, тобто обвинувачення слід формулювати так, щоб не було упущено жодну із вказаних істотних обставин вчинення злочину і водночас без зазначенняфактів, які не мають правового значення у справі та є зайвими подробицями.
У даному обвинувальному акті викладено лише фактичні обставини справи, які прокурор вважає встановленими та правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті.
Відповідно до вказаного обвинувального акту вказані фактичні обставини кримінального правопорушення, вказана правова кваліфікація, передбачена ст. 296 Кримінального кодексу України, кваліфікуючими ознаками якого є: грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом.

Кримінально - караним хуліганством, згідно ст. 296 КК України визнається таке умисне грубе порушення громадського порядку, яке вчинене з мотивів явної неповаги до суспільства і супроводжувалось особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом.
Так, обов`язковою ознакою хуліганства є не тільки грубе порушення громадського порядку, але і мотив цього порушення - явна неповага до суспільства, зухвалість чи винятковий цинізм.
Однак, вказані в обвинувальному акті фактичні обставини кримінального правопорушення суперечать вказаній в обвинувальному акті правовій кваліфікації.
Вважаю, що при складанні обвинувального акту вказано ознаки підозри та не сформульоване обвинувачення у скоєнні злочину, передбаченого ст. 296 КК України, не вказано ознаки об`єктивної та суб`єктивної сторін злочину, що є порушенням п.5 ч.2 ст.291 КПК України та унеможливлює подальший розгляд справи.
Згідно до ст.ст. 26,27 КК України співучастю у злочині є умисна спільна участь декількох суб`єктів злочину у вчиненні умисного злочину, а співучасниками злочину, поряд з виконавцем, є організатор, підбурювач та пособник.
Обвинувальний акт містить істотні суперечності щодо такої обтяжуючої покарання обставини, як вчинення злочину групою осіб за попередньою змовою.
Під попередньою змовою групою осіб (ч. 2 ст. 28 КК України) належить розуміти вчинення злочину за попередньою змовою групою осіб, якщо його спільно вчинили декілька осіб (дві або більше), які заздалегідь, тобто до початку злочину, домовилися про спільне його вчинення.
Домовитись про спільне вчинення злочину зазделегідь - означає дійти згоди щодо його вчинення до моменту виконання його об`єктивної сторони. Таким чином, ця домовленість можлива на стадії до готування злочину, а також у процесі замаху на злочин.
Як випливає із ч. 2 ст. 28, домовленість повинна стосуватися спільності вчинення злочину (узгодження об`єкта злочину, його характеру, місця, часу, способу вчинення, змісту виконуваних функцій тощо). Така домовленість може відбутися у будь-якій формі - усній, письмовій, за допомогою конклюдентних дій тощо.
Учасники вчинення злочину такою групою діють як співвиконавці. При цьому можливий технічний розподіл функцій, за якого кожен співучасник виконує певну роль.
У обвинувальному акті не викладено у чому полягала попередня змова ОСОБА_5 з іншим підозрюваним на вчинення злочину, зміст домовленостей між ними.
Відповідно до вимог ч.2 ст.291 КПК України, обвинувальний акт повинен обов`язково містити відомості, які передбачені п.п.1-9 цієї частини, і, зокрема, анкетні відомості кожного обвинуваченого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення.
Як видно з обвинувального акту, складеного відносно ОСОБА_5 та іншої особи в ньому містяться відомості про фактичні обставини кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, з посиланням на правову кваліфікацію кримінального правопорушення та статтю (частину статті) закону про кримінальну відповідальність.
Проте, обвинувальний акт, в порушення вимог закону, не містить формулювання обвинувачення та правову кваліфікацію дій щодо кожного обвинуваченого.
На думку суду зазначене порушення вимог закону порушує права обвинувачених на захист, оскільки судовий розгляд проводиться лише стосовно особи, якій висунуте обвинувачення, яке сформульоване та викладене в обвинувальному акті, що є суттєвою гарантією справедливого розгляду та вирішення справи і права забезпечення обвинуваченого на захист.
Крім того, згідно ст.109 КПК України реєстр матеріалів досудового розслідування складається слідчим або прокурором і надсилається до суду разом з обвинувальним актом. Реєстр матеріалів досудового розслідування повинен містити: 1) номер та найменування процесуальної дії, проведеної під час досудового розслідування, а також час її проведення; 2) реквізити процесуальних рішень, прийнятих під час досудового розслідування; 3) вид заходу забезпечення кримінального провадження, дату і строк його застосування.
Отже, реєстр матеріалів досудового розслідування повинен представляти собою повний опис усіх без виключень процесуальних дій і прийнятих процесуальних рішень під час досудового розслідування тамістити у собі довідкові відомості про шлях утворення доказової бази обвинувачення, засоби одержання доказової інформації та забезпечення кримінального провадження.
Проте, як вбачається з обвинувального акту та додатків до нього, вказані документи не відповідають вимогам ст.ст. 109 та 291 КПК України.
Звертаю увагу, що зазначені висновки суду є результатом розгляду обвинувального акту та доданих до нього документів, а не результатом дослідження доказів.
В реєстрі матеріалів досудового розслідування, не в повному обсязі зазначені відомості та процесуальні дії, проведені в ході досудового розслідування, відсутня інформація про час проведення відповідних процесуальних дій; час повідомлення про підозру (зазначена лише дата), час ознайомлення обвинувачених з матеріалами справи, час вручення письмового повідомлення про підозру, правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа.
Враховуючи вищенаведене, зазначені порушення позбавляють суд можливості призначити судовий розгляд такого обвинувального акту і розглянути його.
Статтею 314 КПК України не передбачено можливості виправлення технічних чи інших помилок, а також внесення якихось додаткових відомостей до обвинувального акту чи реєстру після їх надходження до суду, зокрема, у підготовчому судовому засіданні.
Законом також не передбачено поділу недоліків обвинувального акту чи реєстру на суттєві та не суттєві чи такі, що перешкоджають розгляду або не перешкоджають розгляду справи по суті.
Ст.291 КПК України чітко передбачено категоричний перелік відомостей, які має містити обвинувальний акт. Ст.109 чітко передбачено категоричний перелік відомостей які має містити реєстр матеріалів досудового розслідування.
Виключень щодо можливості визнання несуттєвим недотримання прокурором чи слідчим будь-якої із вказаних вимог, Законом не передбачено.
Гл.28 КПК України, якою врегульовано процедуру судового розгляду, не передбачено процедури виправлення недоліків обвинувального акту, реєстру матеріалів досудового розслідування.
Залишення ж у матеріалах кримінального провадження обвинувального акту та реєстру матеріалів досудового розслідування з недоліками є неприпустимим, оскільки це свідчить про неповагу до закону, до встановлених ним норм та вимог.
Єдиним процесуальним шляхом виправлення недоліків обвинувального акту, реєстру матеріалів досудового розслідування, передбаченим КПК України, є повернення обвинувального акту прокурору з, метою усунення ним недоліків протягом розумного строку.
Керуючись ст.ст. 27, 314-316, 369-372 КПК України,
У Х В А Л И В:
Обвинувальний акт у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 296 КК України повернути прокурору.
На ухвалу може бути подано апеляцію на протязі семи діб з моменту її проголошення до апеляційного суду Закарпатської області через Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області.

Суддя ОСОБА_1