ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Провадження № 11-сс/818/500/26 Суддя доповідач ОСОБА_2
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 травня 2025 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:

головуючого судді - ОСОБА_2

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

секретаря - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові апеляційну скаргу ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 16 березня 2026 року, якою відмовлено в задоволенні її скарги на постанову слідчого СУ ГУНП в Харківській області ОСОБА_7 від 31.12.2025 року про закриття кримінального провадження № 002829 від 27.10.2025 року за ч.1 ст. 115 КК України, -

В С Т А Н О В И Л А :

Цією ухвалою залишена без задоволення скарга ОСОБА_6 на постанову слідчого СУ ГУНП в Харківській області ОСОБА_7 від 31.12.2025 року про закриття кримінального провадження № 002829 від 27.10.2025 року.

Не погоджуючись з цією ухвалою слідчого судді, ОСОБА_6 подала апеляційну скаргу, в якій просила її скасувати та постановити нову, якою задовольнити її скаргу, скасувавши постанову слідчого про закриття кримінального провадження, зобов`язати провести досудове розслідування у межах якого призначити судово-медичну експертизу, враховуючи існування протоколу патолого-анатомічного дослідження від 10.06.2019 року за № 556.

В обґрунтування апеляційної скарги ОСОБА_6 посилалася на фактичні обставини кримінального провадження та вважала, що слідчий незаконно закрив кримінальне провадження, оскільки не взяв до уваги всі докази у справі, а саме протокол патолого-анатомічного дослідження від 10.06.2019 року за № 556, відомості якого, на її думку, свідчать про вбивство її чоловіка.

Поряд з цим, ОСОБА_6 просила поновити їй пропущений процесуальний строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 16 березня 2026 року, посилаючись на те, що в судовому засіданні участі не приймала, а тому не мала можливості у визначений законом строк підготувати апеляційну скаргу.

Твердження апелянта щодо поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження матеріалами справи не спростовуються, а тому, дотримуючись конституційних гарантій забезпечення кожній особі доступу до правосуддя та права на оскарження судового рішення (ст.129 ч.1 п. 8 Конституції України), строк на подачу апеляційної скарги підлягає поновленню.

За таких обставин, з метою належного дотримання конституційних засад забезпечення доступу до правосуддя та права на оскарження судового рішення, - відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_8 .

Поряд з цим, в своїй апеляційній скарзі ОСОБА_6 просила розглянути її апеляційну скаргу без її участі.

Також, прокурор в судове засідання в суд апеляційної інстанції не з`явився, про дату, час та місце розгляду апеляційної скарги ОСОБА_6 повідомлений належним чином, причин неявки суду не повідомив.

За наведених вище обставин враховуючи стислі строки, регламентовані ч.2 ст.422 КПК України колегія суддів вважає за можливе провести апеляційний перегляд ухвали слідчого судді за відсутністю сторін, які були належним чином повідомлений про час та місце проведення апеляційного розгляду, так як відповідно до вимог ч.4 ст.405 КПК України ці обставини не є перешкодою для апеляційного розгляду.

На підставі ч.4 ст.107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

За таких обставин колегія суддів дійшла висновку про можливість проведення розгляду без участі сторін та без фіксування судового засідання технічними засобами.

Заслухавши доповідь судді, перевіривши матеріали судового провадження, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст. 404 КПК України, суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Згідно відомостей, що є наявними в матеріалах судового провадження вбачається, що 10.03.2026 року на адресу Дзержинського районного суду м. Харкова надійшла скарга ОСОБА_6 на постанову слідчого від 31.12.2025 року про закриття кримінального провадження № 002829 від 27.10.2025 року зач.1 ст. 115 КК України.

В обґрунтування скарги ОСОБА_6 просила скасувати постанову слідчого СВ СУ ГУНП в Харківській області від 31.12.2025 року про закриття кримінального провадження № 002829 від 27.10.2025 року, посилаючись на те, що досудове розслідування проведено не в повному обсязі. Вказувала про те, що слідчим не проведено аналіз патолого-анатомічного дослідження № 556, не призначено експертизу та не оцінено усі докази, на переконання ОСОБА_6 , її чоловіка вбили, шляхом удушення, що підтверджується висновком патолого-анатомісного дослідження № 556, який не досліджувався у жодному кримінальному провадженні. Зокрема у цьому протоколі зазначено, що через просвіт стравоходу та порожнину шлунку в просвіт тонкого кишечника вставлена інтубаційна трубка через що ОСОБА_9 перекрили усі дихальні шляхи та сталося штучне удушення, та в подальшому у нього було вилучено внутрішні органи такі як печінка, селезінка та нирки для трансплантації, оскільки про них не зазначено у патолого-анатомічному дослідженні.

Залишаючи без задоволення скаргу ОСОБА_6 слідчий суддя суду першої інстанції дослідивши матеріали кримінального провадження № 002829, дійшов висновку, що рішення про закриття кримінального провадження прийнято слідчим на підставі дослідження усіх фактичних обставин кримінального провадження, тому постанова про закриття кримінального провадження є законною та обґрунтованою, слідчим був наданий аналіз тих обставин, на які посилалася заявник, надано їм належну правову оцінку.

Колегія суддів погоджується з таким висновком слідчого судді з наступних підстав.

В матеріалах кримінального провадження містяться висновки судово-медичних експертиз від 26.07.2019 року за № 12-17/233А/19 та від 0211.2020 року за № 08-271/2019.

Відповідно до висновку судово-медичної експертизи від 26.07.2019 № 12- 17/233A/19 причиною смерті ОСОБА_10 виявився: «Гострий мегакаріобластичний лейкоз (гемобластоз), який ускладнився гострим розладом кровообігу, про це свідчить наступне: гостре порушення гемодінаміки в мікроциркуляції легенів, набряк легенів з дистелектазами та спазмом бронхів, гострі циркуляторні розлади в головному мозку з набряком та ділянками набухання тканини головного мозку. Смерть Котиш I В настала 08.06.2019 в 14.40 годин в стаціонарі КНП «МКЛНМД ім. проф. О.І. Мещанінова» ХМР.

Яких-небудь тілесних ушкоджень, окрім слідів операційного втручання і слідів медичних маніпуляцій не встановлено. В тканині головного мозку, шлунку, кишечнику із вмістом, печінці із жовчним міхуром та нирці - барбітурати, морфін, кодеїн, діонін, параверін, промедол, стрихнін, атропін, гіосциамін, скополамін, кокаїн, пахікарпін, кофеїн, димедрол, ефедрон, ефедрин, опій, похідні піразолону, 1,4-бенздіазепину та фенотіазіну не виявлені; в тканині шлунку похідні фенотіазіну не виявлені.».

Відповідно до висновку комісійної судово-медичної експертизи від 02.11.2020 № 08-271/2019, що проведена в рамках здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0002238 встановлено:

Із медичної карти стаціонарного хворого № 13400 КНП «МКЛШНМД ім. проф. О.І. Мещанінова» ХМР на ім?я ОСОБА_9 1951 р.н. відомо, що він поступив до стаціонару 06.06.2019 об 10.20 зі скаргами на наявність утворення у правій паховій області, загальну слабкість, сухість у роті, одноразову блювоту, відсутність стільця біля 2-х діб. Зі слів хворого скарги з?явилися біля 18 годин тому. З цього приводу він звертався по медичну допомогу до поліклініки, де було проведено УЗД дослідження і встановлені ознаки кишкової непрохідності у грижовому мішку. При об?єктивному огляді хірургом було встановлено: загальний стан середньої важкості, тони серця приглушені, ритмічні, АТ 135/85 мм рт.ст., пульс 89 уд/хв., у легенях жорстке дихання, живіт піддутий, напружений, болючий у пахвовій ділянці, де має місце грижове випинання 12 х 6 см, яке не вправляється у черевну порожнину; шум «плеску» у грижовому міхурі позитивний; перитоніальні симптоми сумнівні, перистальтика вислуховується в?яла, селезінка +1 см. Після огляду встановлено діагноз: правостороння пахово-мошоночна грижа. Стан після утиску.

В подальшому у процесі динамічного спостереження з 10.30 до 15.30 06.06.2019 стан хворого погіршився за рахунок наростання явищ кишкової непрохідності з вираженим больовим синдромом, що у свою чергу зумовлювало нестабільність гемодинамічних показників. Станом на 15.30 у хворого зафіксовані клінічні ознаки кишкової непрохідності у грижовому мішку. Не зважаючи на наявність обтяженого анамнезу (важка хронічна серцево-судинна патологія у вигляді ішемічної хвороби серця, гіпертонічної хвороби, порушення мозкового кровообігу), за життєвими показами, хворому запропоновано проведення оперативного лікування, на що він надав свою згоду. Так, 06.06.2019 15.30-17.00 виконано операцію: грижосічення за Цеге-Мантейфелем з алопластикою. За даними ультразвукового дослідження органів черевної порожнині від 06.06.2019 виявлені ознаки непрохідності з боку пахової грижі справа. При рентгеноскопії органів грудної клітини виявлено аортокардіосклероз. У післяопераційному періоді стан хворого відповідав обсягу проведеного оперативного втручання, без ускладнень.

08.06.2019 об 10.00 у хворого виникли клінічні ознаки внутрішньочеревної кровотечі, анемія (гемоглобін 84 г/л), що було абсолютною підставою для проведення другого оперативного втручання, яке й було виконано 08.06.2019 у період з 10.50 до 12.00: лапаротомія, зупинка кровотечі, інтубація тонкого кишечника, санація та дренування черевної порожнини. При видаленні елементів насіннєвого канатика, яєчкової артерії виявлено ділянку судинної мальформації (патологічні змінені будови судинної стінки) с розривом останньої, що і було джерелом кровотечі. 08.06.2019 12.10 у хворого зафіксовано агональний стан, який був обумовлений синдромом поліорганної недостатності. При своєчасно проведених реанімаційних заходах не отримано позитивного ефекту. ІНФОРМАЦІЯ_1 об 14.40 настала смерть хворого.

Причиною смерті ОСОБА_10 явилася серцево-легенева недостатність, яка розвилася внаслідок загострення хронічного важкого захворювання серцево-судинної системи (ішемічна хвороба серця, гіпертонічна хвороба). Це підтверджується макро- та мікроскопічними даними, що вказані у дослідницькій частині «Висновку експерта» № 12-17/233-А/19 судово-медичної експертизи трупа ОСОБА_9 та при дослідженні гістологічних препаратів, а саме наявністю венозного повнокров?я внутрішніх органів, набряку головного мозку та легень, морфологічних ознак хворобливо змінених судин та серця у вигляді постінфарктного кардіосклерозу, атеросклерозу аорти та судин головного мозку, гіпертрофії міокарду, а також артеріолонефросклероз, кістовидні порожнин в речовині головного мозку (постінсультні зміни).

В постанові про закриття кримінального провадження слідчий, в тому числі, посилався на відомості цих експертних висновків та надав їм відповідну оцінку.

Належить врахувати, що з відомостей вищенаведених експертних висновків вбачається, що під час проведення експертних досліджень, предметом розгляду, поряд з іншим, були відомості, які містяться в Протоколі патолого-анатомічного дослідження від 10.06.2029 року за № 556.

Такі відомості вочевидь спростовують твердження апелянта про те, що відомості Протоколу патолого-анатомічного дослідження від 10.06.2019 року за № 556 не були предметом дослідження під час проведення досудового розслідування у межах кримінального провадження № 002829 від 27.10.2019 року, що свідчить про обґрунтованість постанови слідчого СВ СУ ГУНП в Харківській області ОСОБА_7 від 31.12.2025 року про закриття кримінального провадження .

Отже, враховуючи наведене, колегія суддів дійшла висновку про слушність висновків суду першої інстанції про те, що слідчим було всебічно, повно та об`єктивно досліджено всі обставини події та перевірено доводи, які ОСОБА_6 зазначала в своїй заяві.

За таких обставин, ухвала слідчого судді відповідно до вимог ст. 370 КПК України є законною, обґрунтованою і вмотивованою, а тому підстав для її скасування, про що йде мова в апеляційній скарзі, колегія суддів не вбачає.

Істотних порушень вимог КПК України, які могли б стати підставою для скасування ухвали слідчого судді, колегією суддів не встановлено.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.303, 304, 307, 376, 404, 405, 407, 418, 422 КПК України, колегія суддів,

П О С Т А Н О В И Л А :

Клопотання ОСОБА_6 про поновлення їй пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 16 березня 2026 року задовольнити, поновивши їй цей строк.

Апеляційну скаргу ОСОБА_6 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 16 березня 2026 року залишити без змін.

Ухвала апеляційного суду оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий -

Судді :