Справа № 953/2731/25
н/п 1-кс/953/1587/26
УХВАЛА

"26" березня 2026 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

при секретарі - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань у приміщенні Київського районного суду м. Харкова скаргу ОСОБА_3 на постанову слідчого відділу розслідування злочинів скоєних проти життя і здоров`я особи СУ ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 від 30.04.2025 про закриття кримінального провадження № 0000039 від 30.01.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 143 КК України, -

встановив:

23.03.2026 до Київського районного суду м. Харкова поштовим відправленням надійшла вказана скарга, в якій скаржниця просить: скасувати постанову від 30.04.2025 про закриття кримінального провадження № 0000039 від 30.01.2025.

В обґрунтування своїх доводів посилається на те, що вказана постанова винесена необґрунтовано, без встановлення всіх обставин справи. Зазначає, що досудове розслідування у кримінальному провадженні проводилось поверхнево і неповно, не була проведена судово-медична експертиза протоколу паталого-анатомічного дослідження № 556, а аргументація слідчої по закриттю кримінального провадження була наведена з чужих слів, зокрема з постанов про закриття інших кримінальних проваджень, без жодного допиту свідків.

25.03.2026 до суду від заступника начальника відділу СУ ГУНП в Харківській області надійшли заперечення на скаргу, в яких він просить в задоволенні скарги відмовити, посилаючись на те, що проведеним досудовим розслідуванням не отримано відомостей щодо підтвердження факту вилучення лікарями КНП «Міська клінічна лікарня швидкої та невідкладної медичної допомоги ім. проф. О.І. Мещанінова» ХМР нирки у ОСОБА_5 , який перебував на лікуванні у період з 06 до 08 червня 2019 року, для подальшої трансплантації з метою збагачення.

До канцелярії суду 25.03.2026 надійшли матеріали кримінального провадження № 0000039 від 30.01.2025 з постановою про його закриття від 30.04.2025.

Заявниця у судове засідання не з`явилась, просила розгляд скарги проводити за своєї відсутності.

Слідча до судового засідання не з`явилась, про дату, час та місце розгляду скарги повідомлялась належним чином.

Відповідно до ч.3 ст. 306 КПК України, відсутність слідчого не є перешкодою для розгляду скарги, а слідчий суддя обмежений щодо строку розгляду скарги, слідчий суддя розглядає скаргу за його відсутності.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали кримінального провадження № 0000039 від 30.01.2025, оцінивши докази, приходить до наступного.

Відповідно до п. 3 ч. 1ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення слідчого про закриття кримінального провадження - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником.

Згідно ст. 55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Відповідно до ч.1 ст.24 КПК України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до ст.2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ч. 2 ст.8 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ). Окрім цього, згідно ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ.

Слід звернути увагу, що ЄСПЛ щодо здійснення ефективного досудового розслідування кримінальних поводжень, у п. 259 «Карабет та інші проти України», зазначив, що органи влади завжди повинні добросовісно намагатись з`ясувати, що трапилось, і не покладатися на поспішні та необґрунтовані висновки для закриття кримінальної справи або використовувати такі висновки як підставу для своїх рішень. Вони повинні вживати усіх розумних і доступних їм заходів для забезпечення збирання доказів, що стосуються події, включаючи, зокрема, показання свідків та висновки судових експертиз тощо. Будь-який недолік розслідування, який підриває його здатність встановлення причини … або винних осіб, створюватиме небезпеку недотримання цього стандарту.

Слідчим суддею встановлено, що у провадженні СУ ГУНП в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження №0000039 від 30.01.2025 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 143 КК України, за заявою ОСОБА_3 від 09.11.12024, про те, що лікарі КНП «Міська клінічна лікарня швидкої та невідкладної медичної допомоги ім. проф. О.І. Мещанінова» ХМР скоїли вбивство її чоловіка ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який у період часу з 06 до 08 червня 2019 року перебував на лікуванні та вилучили його нирки для подальшої трансплантації з метою збагачення.

Постановою слідчого відділу розслідування злочинів скоєних проти життя і здоров`я особи СУ ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 від 30.04.2025 кримінальне провадження №0000039 від 30.01.2025 закрито на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України, у зв`язку з відсутністю в діях медичних працівників КНП «Міська клінічна лікарня швидкої та невідкладної медичної допомоги ім. проф. О.І. Мещанінова» ХМР складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 143 КК України.

Частиною 2 статті 9 КПК України визначено, що прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Тобто, повнота дослідження кримінального провадження означає встановлення всього кола фактичних обставин, що можуть суттєво вплинути на рішення у кримінальному провадженні; використання такої сукупності доказів, яка обґрунтовує зроблені висновки як такі, що не залишають місця сумнівам.

Неупередженість означає пізнання органами, що ведуть процес, обставин кримінального провадження у точній відповідності з дійсністю, неупередженість їх у збиранні, перевірці та оцінці доказів, безсторонність щодо всіх учасників процесу та інших осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні, оскільки на прокурора, керівника органу досудового розслідування, слідчого покладається обов`язок надати доказам належну правову оцінку за правилами ч.1 ст.94 КПК, та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Згідно вимог п. 1 ч. 1ст. 91 КПК України, у кримінальному провадженні підлягають доказуванню подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення). За загальним правилом, визначеним в ч. 1ст. 92 КПК України, обов`язок доказування обставин, передбаченихст. 91 КПК України, покладається на слідчого, прокурора.

У відповідності до п. 2 ч. 1ст. 284 КПК України, кримінальне провадження закривається у разі, якщо встановлена відсутність в діянні складу кримінального правопорушення.

У розумінні вимог кримінального процесуального законодавства, закриття кримінального провадження за відсутності в діянні складу злочину передбачає наявність самої події, у якої відсутні певні ознаки (обов`язкові елементи конкретного складу) злочину. За таких обставин, рішення слідчого повинно містити вказівку на те, яке діяння мало місце (час, місце, спосіб, та інші обставини вчинення кримінального правопорушення) та які ознаки складу кримінального правопорушення в діях якої конкретної особи відсутні.

У відповідності до положень ст.22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Нормами ст.26 КПК України передбачено, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Відповідно до положень ст. 94 КПК України, слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення. Жоден доказ не має наперед встановленої сили.

З положень ст.83 КПК України слідує, що доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Згідно ч.2 ст.91 КПК України, доказування полягає у збиранні, перевірці та оцінці доказів з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження.

Зокрема, практика ЄСПЛ щодо проведення ефективного офіційного розслідування кримінальних справ є сталою та вказує на те, що згідно з мінімальними критеріями ефективності, які Суд визначив у своїй практиці, таке розслідування має бути незалежним, безстороннім і підлягати громадському контролю, а компетентні органи повинні діяти зі зразковою ретельністю та оперативністю. Розслідування має бути ретельним. Це означає, що органи влади завжди повинні добросовісно намагатись з`ясувати, що трапилось, і не покладатися на поспішні та необґрунтовані висновки для закриття кримінальної справи або використовувати такі висновки як підставу для своїх рішень. Вони повинні вживати усіх розумних і доступних їм заходів для забезпечення збирання доказів, що стосуються події, включаючи, зокрема, показання свідків та висновки судових експертиз тощо. Будь-який недолік розслідування, який підриває його здатність встановлення причини або винних осіб, створюватиме небезпеку недотримання цього стандарту (див. рішення у справі «Олександр Ніконенко проти України», «Мута проти України», «Карабет та інші проти України»).

Відповідно до ст. 110 КПК України, постанова про закриття кримінального провадження має бути мотивованою, її зміст повинен відповідати фактичним обставинам, встановленим матеріалами справи, зокрема в ній має бути викладено суть заяви особи, яка звернулася з метою захисту своїх прав та відповіді на всі поставлені нею питання, які виключають провадження у справі і обумовлюють її закриття, що є однією з гарантій забезпечення прав і законних інтересів учасників процесу.

Отже, з досліджених матеріалів кримінального провадження №0000039 від 30.01.2025 вбачається наступне.

Так, під час досудового розслідування встановлено, що СВ ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області проводилось досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002250 від 11.06.2019, за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, за фактом смерті ОСОБА_5 .

На виконання ухвали слідчого судді Київського міськрайонного суду отримано дозвіл на здійснення тимчасового доступу до матеріалів кримінального провадження № 0002250 від 11.06.2019, за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України та отримано копію висновку експерта № 12-17/233А/19 від 26.07.2019 за фактом смерті ОСОБА_5 .

Згідно висновку судово-медичної експертизи від 26.07.2019 № 12- 17/233A/19 причиною смерті ОСОБА_6 виявився: «Гострий мегакаріобластичний лейкоз (гемобластоз), який ускладнився гострим розладом кровообігу, про це свідчить наступне: гостре порушення гемодінаміки в мікроциркуляції легенів, набряк легенів з дистелектазами та спазмом бронхів, гострі циркуляторні розлади в головному мозку з набряком та ділянками набухання тканини головного мозку. Смерть Котиш I В настала 08.06.2019 в 14.40 годин в стаціонарі КНП «МКЛНМД ім. проф. О.І. Мещанінова» ХМР. Яких-небудь тілесних ушкоджень, окрім слідів операційного втручання і слідів медичних маніпуляцій не встановлено. В тканині головного мозку, шлунку, кишечнику із вмістом, печінці із жовчним міхуром та нирці - барбітурати, морфін, кодеїн, діонін, параверін, промедол, стрихнін, атропін, гіосциамін, скополамін, кокаїн, пахікарпін, кофеїн, димедрол, ефедрон, ефедрин, опій, похідні піразолону, 1,4-бенздіазепину та фенотіазіну не виявлені; в тканині шлунку похідні фенотіазіну не виявлені.».

Крім того, під час досудового розслідування встановлено, що СВ ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області проводилось досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002238 за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 1 ст. 140 КК України (неналежне виконання професійних обов?язків медичним або фармацевтичним працівником), за заявою ОСОБА_7 про те, що медичні працівники КНП «Міська клінічна лікарня швидкої та невідкладної медичної допомоги ім. проф. О.І. Мещанінова» ХМР у період часу з 07.06.2019 до 08.06.2019 неналежно виконали свої професійні обов?язки, що спричинило тяжкі наслідки для хворого, а саме смерть її чоловіка ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

На виконання ухвали слідчого судді Київського міськрайонного суду отримано дозвіл на здійснення тимчасового доступу до матеріалів кримінального провадження № 0002238 від 10.06.2019, за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 1 ст. 140 КК України та отримано копію висновку експерта № 08-271/2019 комісійної судово-медичної експертизи, за фактом смерті ОСОБА_5 , завірені належним чином копії долучено до матеріалів кримінального провадження № 0000039.

Відповідно до матеріалів кримінального провадження, 30.10.2019 СВ ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області призначено комісійну судово-медичну експертизу, проведення якої доручено експертам КЗОЗ «Харківське обласне бюро судово-медичної експертизи».

Відповідно до висновку комісійної судово-медичної експертизи від 02.11.2020 № 08-271/2019 (супровідний лист ХОБСМЕ від 22.12.2020 № 08-11/271/19): Із медичної карти стаціонарного хворого № 13400 КНП «МКЛШНМД ім. проф. О.І. Мещанінова» ХМР на ім?я ОСОБА_5 1951 р.н. відомо, що він поступив до стаціонару 06.06.2019 об 10.20 зі скаргами на наявність утворення у правій паховій області, загальну слабкість, сухість у роті, одноразову блювоту, відсутність стільця біля 2-х діб. Зі слів хворого скарги з?явилися біля 18 годин тому. З цього приводу він звертався по медичну допомогу до поліклініки, де було проведено УЗД дослідження і встановлені ознаки кишкової непрохідності у грижовому мішку. При об?єктивному огляді хірургом було встановлено: загальний стан середньої важкості, тони серця приглушені, ритмічні, АТ 135/85 мм рт.ст., пульс 89 уд/хв., у легенях жорстке дихання, живіт піддутий, напружений, болючий у пахвовій ділянці, де має місце грижове випинання 12 х 6 см, яке не вправляється у черевну порожнину; шум «плеску» у грижовому міхурі позитивний; перитоніальні симптоми сумнівні, перистальтика вислуховується в?яла, селезінка +1 см. Після огляду встановлено діагноз: правостороння пахово-мошоночна грижа. Стан після утиску. В подальшому у процесі динамічного спостереження з 10.30 до 15.30 06.06.2019 стан хворого погіршився за рахунок наростання явищ кишкової непрохідності з вираженим больовим синдромом, що у свою чергу зумовлювало нестабільність гемодинамічних показників. Станом на 15.30 у хворого зафіксовані клінічні ознаки кишкової непрохідності у грижовому мішку. Не зважаючи на наявність обтяженого анамнезу (важка хронічна серцево-судинна патологія у вигляді ішемічної хвороби серця, гіпертонічної хвороби, порушення мозкового кровообігу), за життєвими показами, хворому запропоновано проведення оперативного лікування, на що він надав свою згоду. Так, 06.06.2019 15.30-17.00 виконано операцію: грижосічення за Цеге-Мантейфелем з алопластикою. За даними ультразвукового дослідження органів черевної порожнині від 06.06.2019 виявлені ознаки непрохідності з боку пахової грижі справа. При рентгеноскопії органів грудної клітини виявлено аортокардіосклероз. У післяопераційному періоді стан хворого відповідав обсягу проведеного оперативного втручання, без ускладнень.08.06.2019 об 10.00 у хворого виникли клінічні ознаки внутрішньочеревної кровотечі, анемія (гемоглобін 84 г/л), що було абсолютною підставою для проведення другого оперативного втручання, яке й було виконано 08.06.2019 у період з 10.50 до 12.00: лапаротомія, зупинка кровотечі, інтубація тонкого кишечника, санація та дренування черевної порожнини. При видаленні елементів насіннєвого канатика, яєчкової артерії виявлено ділянку судинної мальформації (патологічні змінені будови судинної стінки) с розривом останньої, що і було джерелом кровотечі. 08.06.2019 12.10 у хворого зафіксовано агональний стан, який був обумовлений синдромом поліорганної недостатності. При своєчасно проведених реанімаційних заходах не отримано позитивного ефекту. ІНФОРМАЦІЯ_2 об 14.40 настала смерть хворого.Причиною смерті ОСОБА_6 явилася серцево-легенева недостатність, яка розвилася внаслідок загострення хронічного важкого захворювання серцево-судинної системи (ішемічна хвороба серця, гіпертонічна хвороба). Це підтверджується макро- та мікроскопічними даними, що вказані у дослідницькій частині «Висновку експерта» № 12-17/233-А/19 судово-медичної експертизи трупа ОСОБА_5 та при дослідженні гістологічних препаратів, а саме наявністю венозного повнокров?я внутрішніх органів, набряку головного мозку та легень, морфологічних ознак хворобливо змінених судин та серця у вигляді постінфарктного кардіосклерозу, атеросклерозу аорти та судин головного мозку, гіпертрофії міокарду, а також артеріолонефросклероз, кістовидні порожнин в речовині головного мозку (постінсультні зміни).Слід зазначити, що загострення серцево-судинної патології у ОСОБА_5 виникало поетапно й проявлялося у нестабільності гемодинамічних показників. Спочатку на тлі зростання явищ кишкової непрохідності і больового синдрому, а потім на тлі ускладнення, що розвилося у ранньому післяопераційному періоді - самостійного спонтанного розриву мальформації - хворобливо зміненої судини яєчка, яке супроводжувалося внутрішньочеревною кровотечею та ДВЗ-синдромом.Діагнози «невправима правостороння пахово-мошонкова грижа, розрив мальформації судин яєчка, внутрішньочеревна кровотеча» хворому ОСОБА_8 в умовах КНП «Міська клінічна лікарня швидкої та невідкладної медичної допомоги ім.проф. О.І. Мєщанінова» ХМР, були встановлені вірно.Обстеження хворого ОСОБА_9 перед проведенням операції -грижосічення правосторонньої пахово-мошонкової грижі проведено достатньому обсязі. Виникнення ускладнення у післяопераційний період у вигляді кровотечі, що підтверджується клінічними аналізами крові в динаміці, не пов?язане з неповнотою обстеження, а викликане самостійним розривом патологічно зміненої судини яєчка.Тактика лікування хворого ОСОБА_9 у стаціонарі була адекватною, науково обґрунтованою та відповідала встановленим діагнозам, клінічній симптоматиці, діючим «Протоколам надання медичної допомоги зі спеціальності «Хірургія», затвердженим наказом МОЗ України від 02.04.2010 № 297, «Оновленим рекомендаціям щодо лікування гриж», редакція «Українського медичного журналу» від 09.01.2017».На всіх етапах лікування, при виникненні ускладнень хворому ОСОБА_8 була надана адекватна та своєчасна медична допомога.Спадково виявлений гемобластоз, що мав місце у ОСОБА_5 , є самостійним онкологічним захворюванням крові, яке не могло розвитися внаслідок переливання крові.В безпосередньому причинному зв?язку з настанням смерті ОСОБА_5 знаходяться характер та тяжкість захворювання з боку серцево-судинної системи та ускладнення його перебігу. Ускладнення, що виникли у післяопераційному періоді (кровотеча із хворобливо зміненої судини яєчка) та наявність гемобластозу, явилися несприятливими факторами, що негативним чином впливали на перебіг основної хронічної серцево-судинної патології та обтяжували стан хворого.Надання медичної допомоги медичними працівниками КНП «Міська клінічна лікарня швидкої та невідкладної медичної допомоги ім.проф. О.І. Мєщанінова» ХМР ОСОБА_8 , відношення до погіршення стану хворого та настання його смерті, не має. Анестезіологічний посібник, інтенсивна терапія, реанімаційні заходи хворому ОСОБА_8 проводилися правильно, кваліфіковано та своєчасно.

Крім того, під час досудового розслідування встановлено, що СВ ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області проводилось досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001311 за ч. 3 ст. 143 КК України, за заявою ОСОБА_3 від 03.10.2022 про вчинення кримінального правопорушення, про те, що у 2019 році в хірургічному відділенні КНП «Міська клінічна лікарня швидкої та невідкладної медичної допомоги ім. проф. О.І. Мещанінова» ХМР вбито її чоловіка ОСОБА_5 для трансплантації органів лікарем ОСОБА_10 ..

На виконання ухвали слідчого судді Київського міськрайонного суду отримано дозвіл на здійснення тимчасового доступу до матеріалів кримінального провадження № 0001311 за ч. 3 ст. 143 КК України, завірені належним чином копії матеріалів долучено до матеріалів кримінального провадження № 0000039.

Відповідно до матеріалів провадження № 0001311, 14.09.2023 до КНП «Міська клінічна лікарня швидкої та невідкладної медичної допомоги ім. проф. О.І. Мещанінова» ХМР направлено запит з метою встановлення місцезнаходження частин внутрішніх органів померлого, які відбирались для проведення судово-гістологічного та судово-токсикологічного дослідження, а також повідомлення про можливість використання вилучених частин внутрішніх органів для проведення подальшої трансплантації.

Згідно відповіді КНП «Міська клінічна лікарня швидкої та невідкладної медичної допомоги ім. проф. О.І. Мещанінова» ХМР від 01.11.2023, встановлено, що ОСОБА_11 , 67 років, перебував на стаціонарному лікуванні з 06.06.2019 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . Тіло направлено на розтин до патологоанатомічного відділення лікарні. На підставі наказу Департаменту охорони здоров?я Харківської обласної державної адміністрації від 10.06.2019 № 486-0 при проведенні патологоанатомічного розтину були присутні заступник директора Департаменту охорони здоров`я ХОДА ОСОБА_12 , завідувач патологоанатомічним відділенням КНП ХОР «ОКЛ» ОСОБА_13 . Однак, під час проведення патологоанатомічного розтину дружиною померлого громадянкою ОСОБА_3 була подана заява від 10.06.2019 за вх. № 2101/01-27 на підставі якої проведення патологоанатомічного розтину було зупинено та тіло померлого ОСОБА_14 , а також медичну карту стаціонарно хворого «13400 ОСОБА_11 передані до відділення № 1 відділу судово-медичної експертизи трупів КЗО3 «ХОБСМЕ» для проведення судово-медичної експертизи.

Згідно з відповіддю ХОБСМЕ від 15.04.2024 встановлено, що згідно «Правил проведення судово-медичної експертизи в відділенні судово-медичної гістології судово-медичної експертизи» біологічні матеріали формаліновий та парафіновий архіви) зберігаються в архівах відділення судово-медичної гістології протягом 3-х років. Після закінчення строку зберігання зазначені архіви знищуються. 07.10.2022 знищено скельний, формаліновий та парафіновий архіви від трупа ОСОБА_11 , про що є «Акт» про знищення зразків біологічного матеріалу, складені комісією в складі трьох осіб, затверджені начальником ХОБСМЕ. Крім того, відповідно до «Правил проведення судово-медичної експертизи (дослідження) трупів в бюро судово-медичної експертизи» об?єкти від трупа (шматочки внутрішніх органів) вирізаються площею не більше 2-3 см2 та товщиною не більше 0,5-1,0 см., після чого проводиться їх фіксація 10% нейтральним розчином формаліну протягом 1-2 днів, у зв?язку з чим використання вилучених об?єктів від трупа (шматочків внутрішніх органів) у подальшій трансплантації неможливо. 14.06.2019 до відділення судово-медичної токсикології КЗОЗ ХОБСМЕ доставлені: направлення лікаря суд-мед. експерта відділення № 1 ОСОБА_15 та п?ять банок з внутрішніми органами та тканиною головного мозку трупа ОСОБА_11 з метою виявлення наркотичних та медикаментозних речовин. Експертиза розпочата 14.06.2019 і закінчена 04.07.2019, після чого 02.08.2019 залишки внутрішніх органів та тканини головного мозку законсервовані етиловим спиртом та залишені на зберігання протягом року у відділенні судово-медичної токсикології, а 02.12.2021 знищені згідно «Правил судово-медичних експертиз (досліджень) у відділеннях судово-медичної токсикології бюро судово-медичної експертизи», затверджених наказом МОЗ України.

Отже, слідчим суддею встановлено, що оскаржувана постанова містить оцінку зібраних в ході досудового розслідування доказів, зазначених вище, що свідчить про повноту досудового розслідування кримінального провадження №0000039 від 30.01.2025 та обґрунтований висновок про відсутність в діях медичних працівників КНП «Міська клінічна лікарня швидкої та невідкладної медичної допомоги ім. проф. О.І. Мещанінова» ХМР складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 143 КК України.

Слідчим виконані вимоги кримінального процесуального законодавства, а саме ст. ст.2,7,9,40,92,93 КПК України.

За викладених обставин слідчий суддя вважає, що постанова про закриття кримінального провадження від 30.04.2025 є законною та обґрунтованою, оскільки при проведені досудового розслідування кримінального провадження, слідчим відповідно до вимог ст. 9 КПК України вчинені всі слідчі дії, спрямовані на всебічне, повне і неупереджене дослідження обставин кримінального провадження.

Закриття кримінального провадження є одним із способів її остаточного вирішення, провадження має закриватися після всебічного, повного, об`єктивного дослідження всіх обставин та після надання оцінки слідчим всіх зібраних та перевірених доказів. Відповідно до закону, постанова слідчого про закриття кримінального провадження має бути мотивованою, має бути викладена суть заяви особи, фактичні обставини, має бути надана відповідь на всі поставлені запитання особою, що здійснює захист своїх прав.

Слідчим суддею перевірено, що рішення про закриття кримінального провадження від 30.04.2025 прийняте слідчим з дотриманням вимог КПК України. Слідчий суддя вважає, що досудове розслідування проведено слідчим повно, з дослідженням всіх обставин кримінального провадження, який надав належну правову оцінку зібраним доказам з точки зору їх допустимості, належності, достовірності, та забезпечив прийняття законного та неупередженого процесуального рішення, в достатньому для встановлення об`єктивної істини обсязі проведені необхідні слідчі дії, висновки, встановлені в постанові про закриття кримінального провадження від 30.04.2025, відповідають фактично встановленим обставинам і їм дана правильна юридична оцінка, а тому слідчий суддя відмовляє в задоволенні скарги про скасування постанови про закриття кримінального провадження.

Керуючись ст. ст.303-307,309,372 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на постанову слідчого відділу розслідування злочинів скоєних проти життя і здоров`я особи СУ ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 від 30.04.2025 про закриття кримінального провадження № 0000039 від 30.01.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 143 КК України відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1