Ярмолинецький районний суд Хмельницької області
Справа № 686/6314/26
Провадження № 1-кс/689/27/26
УХВАЛА

08 травня 2026 року с-ще Ярмолинці

Слідчий суддя Ярмолинецького районного суду Хмельницької області ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в селищі Ярмолинці кримінальне провадження за скаргою ОСОБА_3 на бездіяльність Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення,

встановив:

02 березня 2026 ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області із скаргою на бездіяльність Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення (а.с. 1, 2).

Ухвалою Хмельницького апеляційного суду від 09 квітня 2026 року скаргу направлено на розгляд до Ярмолинецького районного суду Хмельницької області (а.с. 43).

В судові засіданні ОСОБА_3 не з`явився, подав письмове клопотання про розгляд скарги у справі №686/6314/26 за його відсутності (а.с. 16, 17).

Представник ДБР у судове засідання не з`явився.

Дослідивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що у задоволенні скарги слід відмовити з підстав.

З матеріалів Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому, розгляду звернення №580зкп/х від 10 лютого 2026 року встановлено таке.

05 лютого 2026 року до офісу Генерального прокурора України надійшла скарга ОСОБА_3 від 04 лютого 2026 року.

ОСОБА_3 просив внести відомості до ЄДРДР, оскільки вважає, що в межах цивільної справи Хмельницького міськрайонного суду № 688/1083/25 суддею ОСОБА_4 вчинено кримінальні правопорушення за статтями 364, 366, 374, 375, 396 КК України.

Листом Хмельницької обласної прокуратури №М-305/х від 12 лютого 2026 року скаргу ОСОБА_3 направлено для розгляду до Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому (а.с. 75).

Листом Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому, за №580зкп/х/14-01-01-17926/2026 від 16 березня 2026 року ОСОБА_3 проінформовано, що у його заяві не наведено будь-яких об`єктивних обставин, що свідчили б про вчинення суддею Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_4 кримінального правопорушення (а.с. 72).

Відповідно до частини першої статті 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до пункту 5 частини п`ятої статті 214 КПК України до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

КПК України передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень.

Саме наявність ознак кримінального правопорушення має бути критерієм внесення відомостей до ЄРДР як запобіжний чинник та гарантія для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

За змістом ст. 214 КПК України підставою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та початку досудового розслідування є подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або самостійне виявлення слідчим, прокурором з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Разом із цим слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР (див.: постанова Верховного Суду від 30 вересня 2021 року у справі №556/450/18).

Встановлено, що рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області (суддя ОСОБА_4 ) від 14 жовтня 2026 року у справі № 688/1083/25 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_5 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, визнання дій неправомірними та зобов`язання вчинити певні дії, у задоволенні позову відмовлено.

Детальний аналіз скарги свідчить про те, що зміст заяви зводиться до незгоди з процесуальними рішеннями суду під час розгляду справи Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області (суддя ОСОБА_4 ) № 688/1083/25 за та з рішенням по суті спору.

Заява про кримінальне правопорушення фактично є способом оскарження процесуальних рішень суду та судового рішення по суті спору у спосіб, не передбачений законом; заява не містить повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення.

Частиною першою статті 5 Закону №1402-VIII «Про судоустрій і статус суддів» встановлено, що правосуддя в Україні здійснюється виключно судами та відповідно до визначених законом процедур судочинства.

Відповідно до статті 6 Закону №1402-VIII здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України та на засадах верховенства права. Втручання у здійснення правосуддя, вплив на суд або суддів у будь-який спосіб, неповага до суду чи суддів, збирання, зберігання, використання і поширення інформації усно, письмово або в інший спосіб з метою дискредитації суду або впливу на безсторонність суду, заклики до невиконання судових рішень забороняються і мають наслідком відповідальність, установлену законом.

За змістом статті 14 Закону №1402-VIII учасники справи, яка є предметом судового розгляду, та інші особи мають право на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 10 квітня 2019 року (справа №320/948/18) зазначила, що вчинення (невчинення) суддею (судом) процесуальних дій під час розгляду конкретної справи, а також ухвалені у ній рішення можуть бути оскаржені до суду вищої інстанції у порядку, передбаченому процесуальним законом для тієї справи, під час розгляду якої вони відповідно були вчинені (мали бути вчинені) чи ухвалені. Усі процесуальні порушення, що їх допустили суди під час розгляду та вирішення справи, можуть бути усунуті лише у межах відповідної судової справи, в якій такі порушення були допущені. Оскарження вчинення (невчинення) судом (суддею) у відповідній справі процесуальних дій і ухвалених у ній рішень не може відбуватися шляхом ініціювання нового судового процесу із встановленням за судовим рішенням юридичних фактів щодо суду (судді).

Відповідно до частин 5 та 6 статті 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов`язковими для всіх суб`єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права. Висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Враховуючи наведене, слідчий суддя вважає, що скарга, з підстав зазначених у ній, не підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 303, 304, 306, 307, 309 Кримінального процесуального кодексу України,

постановив:

Відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_6