Провадження № 1-кп/638/664/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 березня 2026 року м. Харків

Шевченківський районний суд м. Харкова у складі:

головуючої судді - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

обвинуваченого - ОСОБА_4 ,

захисників: адвокатів ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовомуьзасіданні в залі суду в місті Харкові клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_6 про призначення молекулярно-генетичної експертизи речових доказів та додаткової судово-медичної експертизи у кримінальному провадженні № 0002378 від 08 вересня 2023 року стосовно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Садове Арбузинського району Миколаївської області, українця, громадянина України, неодруженого, із середньою освітою, військовослужбовця за призовом під час мобілізації, на момент вчинення кримінального правопорушення обіймав посаду інспектора прикордонної служби 2 категорії начальника другої групи протитанкових ракетних комплексів протитанкового відділення першого відділу прикордонної служби (тип С) третьої прикордонної комендатури швидкого реагування НОМЕР_1 мобільного прикордонного загону Державної прикордонної служби України, у званні «солдат», зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживав за адресою: АДРЕСА_2 ,

за обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого частиною другою статті 121 Кримінального Кодексу України

установив:

У провадженні Шевченківського районного суду м. Харкова перебуває обвинувальний акт з реєстром матеріалів досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0002378 08 вересня 2023 року, стосовно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого частиною другою статті 121 Кримінального Кодексу України.

09 березня 2026 року захисником обвинуваченого ОСОБА_4 - адвокатом ОСОБА_6 через канцелярію суду подано клопотання про призначення молекулярно-генетичної та додаткової судово- медичної експертиз.

В обгрунтування клопотання про призначення молекулярно-генетичної експертизи речових доказів захисник зазначив, що обставини справи свідчать, що начебто обвинувачений ОСОБА_4 продовжував свої злочинні дії відносно потерпілого у період часу з 17-00 години по 22-30 год 06.09.2023 року. Далі за текстом обвинувального акту прокурор перелічує численні травми потерпілого та робить висновок, що дані ушкодження утворились прижиттєво, в строк 30-40 хв. до моменту настання смерті.

При ознайомленні з «Висновком експерта» № 14/2182-Дм/23 від 28.10.2023 судово-медичного експерта імунолога ОСОБА_7 , а саме дослідження футболки чорного кольору з білим написом «Nike», яка належить громадянину ОСОБА_4 , добровільно ним виданій 09 вересня 2023 року в ході огляду речей (документів) встановлено що:

При дослідженні футболки експертом було визначено об`єкти, які можуть бути інформативними для експертизи (об`єкти №№ 1-6). З об`єктів №№ 1-6 було зроблено вирізки, в яких встановлювали наявність крові людини. Тільки у об`єкті № 1, було встановлено наявність крові людини. Об`єкт № 1, розмірами 0,6*0,3 см, невелика пляма буро-коричневого кольору.

Експертом встановлено що: «3.1. Кров від трупа ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , належить до групи А з ізогемаглютиніном анти-В. 3.2 На футболці чорного кольору з білим написом «Nike», яка належить громадянину ОСОБА_4 , добровільно ним виданій 09 вересня 2023 року в ході огляду речей (документів), в об`єкті № 1 виявлена кров людини групи А з ізогемаглютиніном анти-В. Походження даної крові від потерпілого ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , не виключається. 3.3. На вказаній вище футболці в об`єктах №№ 2-6 кров не виявлена».

Відповідно до ч. 1 ст. 242 та ст. 69 КПК України, судовий експерт зобов`язаний надавати висновок виключно в межах поставлених перед ним питань. У разі необхідності уточнення або неможливості надання відповіді експерт зобов`язаний зазначити це у висновку, чого у даному випадку зроблено не було. Оскільки питання від кого походить кров, встановлена на футболці, слідчим не було поставлено на вирішення, або експерт не зазначив уточнюючої постанови у дослідницькій частині даного висновку, тобто експерт відповідав у невідповідності на поставлені питання слідчого у постанові. Питання слідчого згідно «Висновка експерта» № 14/2182-Дм/23 від 28.10.2023 судово-медичного експерта імунолога ОСОБА_7 :

?- Чи є кров на наданій на дослідження футболці чорного кольору з написом білого кольору «Nike», яка поміщена та опечатана до паперового конверту, опечатаного печаткою для пакетів «СПД №1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області»?

?- Якщо так, то кому вона належить, людині чи тварині?

?- Якщо людині, то яка її групова належність?».

У свою чергу, при ознайомленні з «Висновком експерта» № 14/2181-Дм/23 від 31.10.2023 судово-медичного експерта імунолога ОСОБА_9 , а саме дослідження шортів, вилучених у ОСОБА_4 встановлено що:

при дослідженні шортів експертом було визначено об`єкти для подальшого дослідження (об`єкти №№ 1-11). З об`єктів №№ 1-11 було зроблено вирізки, в яких встановлювали наявність крові людини. Тільки у об`єктах №№ 1, 3-6, було встановлено наявність крові людини.

У частині висновку, експертом встановлено що: «3.1. Кров від трупа ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , належить до групи А з ізогемаглютиніном анти-В. 3.2 На шортах (об`єкти №№ 1, 3-6) вилучених у ОСОБА_4 , виявлена кров людини групи А з ізогемаглютиніном анти-В. Від ОСОБА_8 походження цієї крові не виключається. 3.3. На вищезазначених шортах, в об`єктах №№ 2, 7-11, кров не виявлена».

Захисник вказує, що аналіз «Висновка експерта» № 14/2181-Дм/23 від 31.10.2023 судово-медичного експерта імунолога ОСОБА_9 свідчить про те, що, надаючи відповіді, експерт вийшов за межі питань, прямо поставлених слідчим у постанові про призначення експертизи, не зазначивши уточнюючої постанови або зміни питань повторною постановою слідчого, а саме у відповіді: «... від кого походить кров на шортах.

Питання слідчого згідно «Висновка експерта» № 14/2181-Дм/23 від 31.10.2023 судово-медичного експерта імунолога ОСОБА_9 :

?- Чи є кров на наданій на дослідження шорти червоного кольору ОСОБА_4 , які поміщені та опечатані до паперового конверту, опечатаного печаткою для пакетів «СПД №1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області»?

?- Якщо так, то кому вона належить, людині чи тварині?

?- Якщо людині, то яка її групова належність?».

Захисник зазначає, що за таких обставин «Висновок експерта» № 14/2182-Дм/23 від 28.10.2023 судово-медичного експерта імунолога ОСОБА_7 та «Висновок експерта» № 14/2181-Дм/23 від 31.10.2023 судово-медичного експерта імунолога ОСОБА_9 в частині Висновки, надані поза межами поставлених питань, підлягає критичній оцінці судом та не може бути покладений в основу судового рішення, що ставить під сумнів допустимість відповідної частини висновків.

Крім того, оскільки групова приналежність крові трупа ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , належить до групи А з ізогемаглютиніном анти-В, це ІІ група крові. Друга група крові (А, ІІ) є дуже поширеною у популяції, з частотою зустрічальності близько 35-40% населення. Доречі у ОСОБА_4 також група крові А з ізогемаглютиніном анти-В (А, ІІ), тому Висновок експерта був би сформований із зазначенням так само ОСОБА_4 , «походження слідів крові також не виключалося» і від останнього або іншої особи з груповою приналежність до групи А з ізогемаглютиніном анти-В (А, ІІ).

Також 07 вересня 2023 року під час огляду місця події за адресою: вул. Центральна, 193, смт Борова Борівської селищної територіальної громади Ізюмського району Харківської області, працівниками поліції було виявлено та вилучено, зокрема: пару кросівок зеленого кольору (хакі), розмір 42, зі слідами речовини бурого кольору на носовій частині підошви лівого кросівка (фото № 39-40, а. с. 30); пару ботинок* коричневого кольору (хакі), розмір 43, зі слідами речовини бурого кольору на язичку лівого черевика біля шнурків (фото № 41-42, а. с. 30), штани термобілизни ЗСУ забруднені, кофта (футболка з довгим рукавом ) термобілизни ЗСУ забруднена та з РБК, черевики.

Зазначене взуття та комплект термобілизни було упаковано в картонні коробки, опечатано та в подальшому постановою старшого слідчого від 07.09.2023 визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0002378, внесеному до ЄРДР 08.09.2023.

Як зазначив слідчий, «на даних предметах могли зберігаються сліди вчинення кримінального правопорушення, вказані предмети будуть направлені до експертної установи для проведення відповідних експертиз, що має важливе значення для проведення досудового розслідування.»

Відповідно до клопотання прокурора Чугуївського відділу Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони про арешт майна від 08.09.2025 року:

?п. 3 пара кросівок зеленого кольору хакі 42 розміру

?п. 4 (пару ботинок коричневого кольору (хакі), розмір 43)

?п.6) штани термобілизни ЗСУ забруднені

?п.7) кофта (футболка з довгим рукавом ) термобілизни ЗСУ забруднена та з РБК, речові докази, зберігаються до передачі їх суду в органі, у складі якого функціонує слідчий підрозділ, або інших місцях зберігання, визначених у цьому порядку.

Ухвалою Шевченківського (Дзержинського) районного суду м. Харкова від 19.09.2023 року накладено арешт на тимчасово вилучене майно, зокрема на вищезазначені пару кросівок, пару черевиків та термобілизну.

При цьому захисник зазначає таке:

1.Зазначене взуття (як кросівки 42-го розміру, так і черевики 43-го розміру), а також штани термобілизни ЗСУ та кофта (футболка з довгим рукавом) термобілизни ЗСУ не належать ОСОБА_4 на праві власності та ніколи йому не належали. ОСОБА_4 зазначене взуття та одяг ніколи не носив, у тому числі в період подій, що інкримінуються.

2.Слідчим жодним чином не з`ясовувалась належність зазначеного взуття та одягу конкретній особі. Жодних слідчих (розшукових) дій, спрямованих на встановлення власника чи особи, яка фактично користувалася цим взуттям та одягом, не проводилося.

3.Незважаючи на те, що саме наявність «слідів речовини бурого кольору» була єдиною підставою для визнання цих речей речовими доказами та накладення на них арешту, дотепер не проведено жодної судової молекулярно-генетичної або біологічної експертизи щодо природи цих слідів та їх належності конкретній особі (зокрема, потерпілому).

4.Під час безпосереднього дослідження в судовому засіданні речових доказів пари кросівок зеленого кольору (хакі) 42 розміру, пари черевиків коричневого кольору (хакі) 43 розміру, штанів та кофти (футболки з довгим рукавом) термобілизни ЗСУ учасники процесу встановили наявність на цих предметах плямистих нашарувань бурого кольору, які за кольором, формою та характером можуть свідчити про можливу наявність слідів крові.

Захисник вказує, що, жоден матеріальний об`єкт, наданий суду як доказ винуватості обвинуваченого, не містить слідів ДНК потерпілого. Тапочки, у яких обвинувачений перебував протягом усього часу, слідчим не вилучалися.

У свою чергу, проведення дослідження зазначеного чоловічого взуття на предмет наявності слідів ДНК потерпілого підтвердило б неповноту досудового розслідування та свідчило б на користь невинуватості ОСОБА_4 .

Отже, для вирішення питань, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідно залучити експерта та призначення у кримінальному провадженні № 0002378 від 08.09.2023 року молекулярно-генетичної експертизи речових доказів.

Враховуючи викладене, у судовому засіданні 10 березня 2026 року захисник ОСОБА_6 підтримав подане клопотання і просив суд призначити судову молекулярно-генетичну експертизу речових доказів, а саме: чоловічого взуття 43 розміру кольору хакі, пари кросівок зеленого кольору (хакі) 42 розміру, термобілизни виявлених та вилучених за адресою: Харківська область, Ізюмський район, смт Борова, вул. Центральна, буд. 19, та визнаних речовими доказами у кримінальному провадженні. У разі задоволення клопотання просив суд винести на вирішення судової молекулярно-генетичної експертизи такі питання:

?- Чи є на наданому на дослідження чоловічому взутті 43 розміру (черевики) кольору хакі, виявленому за адресою: Харківська область, Ізюмській р-н, смт Борова, вул. Центральна, 19 клітини з ядрами або кров людини? Якщо так, то встановити їх генетичні ознаки.

?- Чи збігаються генетичні ознаки, встановлені на чоловічому взутті 43 розміру кольору хакі, виявленому за адресою: Харківська область, Ізюмській р-н, смт Борова, вул. Центральна, 19, з генетичними ознаками (ДНК-профілем) зразка крові від трупа ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .?»

?- Чи є на наданому на дослідження чоловічому взутті пари кросівок зеленого кольору (хакі), розмір 42, виявленому за адресою: Харківська область, Ізюмській р-н, смт Борова, вул. Центральна, 19 клітини з ядрами або кров людини? Якщо так, то встановити їх генетичні ознаки.

?- Чи збігаються генетичні ознаки, встановлені на чоловічому взутті пари кросівок зеленого кольору (хакі), розмір 42, виявленому за адресою: Харківська область, Ізюмській р-н, смт Борова, вул. Центральна, 19, з генетичними ознаками (ДНК-профілем) зразка крові від трупа ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .?»

?- Чи є на наданих на дослідження штанах термобілизни виявленій за адресою: Харківська область, Ізюмській р-н, смт Борова, вул. Центральна, 19 клітини з ядрами або кров людини? Якщо так, то встановити їх генетичні ознаки.

?- Чи збігаються генетичні ознаки, встановлені на штанах термобілизни ЗСУ виявленій за адресою: Харківська область, Ізюмській р-н, смт Борова, вул. Центральна, 19, з генетичними ознаками (ДНК-профілем) зразка крові від трупа ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .?»

?- Чи є на наданій на дослідження кофти (футболка з довгим рукавом ) термобілизни ЗСУ виявленій за адресою: Харківська область, Ізюмській р-н, смт Борова, вул. Центральна, 19 клітини з ядрами або кров людини? Якщо так, то встановити їх генетичні ознаки.

?- Чи збігаються генетичні ознаки, встановлені на кофті (футболка з довгим рукавом) термобілизни ЗСУ виявленої за адресою: Харківська область, Ізюмській р-н, смт Борова, вул. Центральна, 19, з генетичними ознаками (ДНК-профілем) зразка крові від трупа ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .?»

Для проведення судової молекулярно-генетичної експертизи та порівняльного дослідження прошу суд, призначити судову молекулярно-генетичну, для проведення якої залучити експертів Національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса» Міністерства юстиції України, за адресою: м. Харків, вул. Золочівська, 8а.

Зобов`язати ДСУ «ХОБСМЕ» м. Харків, вул. Дмитрівська, 14, відділення судово-медичної імунології надати зразок трупної крові ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 експертам Національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса» Міністерства юстиції України.

Зобов`язати експертів Національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса» Міністерства юстиції України отримати біологічні зразки трупної крові ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Крім того, в обгрунтування клопотання про призначення додаткової судово-медичної експертизи захисник ОСОБА_6 зазначив, що в ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_4 в період часу з 17:00 по 22:30 06.09.2023, перебуваючи біля входу до домоволодіння за адресою: АДРЕСА_3 , під час конфлікту на ґрунті неприязних відносин наніс потерпілому ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , невстановлену кількість ударів руками та ногами в область голови та тулуба.

Згідно з висновком судово-медичної експертизи № 12-17/176Брт/23 від 03.10.2023 встановлено, що смерть ОСОБА_8 настала внаслідок сукупної тупої травми тіла та голови, яка включала:

?закриту черепно-мозкову травму (набряк-набухання головного мозку з дислокацією стовбура; субдуральну гематому; субарахноїдальні крововиливи; осередок розм`якшення мозкової речовини тощо);

?множинні переломи лівих ребер (37 по середньо-ключичній лінії; 911 по передньо-пахвовій; 811 по лопатковій), ускладнені лівобічним пневмотораксом;

?множинні синці та забійну рану верхньої губи.

У свою чергу, експертизою встановлено, що зазначені тілесні ушкодження утворилися прижиттєво, орієнтовно за 3040 хвилин до настання смерті.

Разом із тим, 22.09.2023 проведено слідчі експерименти за участю свідка ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , під час яких останні відтворили механізм спричинення тілесних ушкоджень потерпілому.

Захисник вказує, що висновок первинної судово-медичної експертизи не містить оцінки:

?відповідності встановленого комплексу тілесних ушкоджень механізму їх спричинення, відтвореному під час слідчого експерименту;

?можливості утворення конкретних ушкоджень за умов, на які посилається свідок.

Зазначені питання не були вирішені також під час допиту судово-медичного експерта ОСОБА_12 .

Таким чином, для з`ясування обставин, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання в галузі судової медицини.

У свою чергу, на відеозаписі слідчого експерименту за участю свідка ОСОБА_11 остання демонструє нанесення ударів носком ноги спочатку з правого боку виключно по тулубу в область ребер, а потім з лівого боку в область плеча, живота та стегна потерпілого.

За таких обставин, з метою перевірки відповідності механізму спричинення тілесних ушкоджень, відтвореного під час слідчого експерименту, характеру та локалізації ушкоджень, встановлених судово-медичною експертизою, виникла необхідність у призначенні додаткової судово-медичної експертизи.

На підставі викладеного, у судовому засіданні 10 березня 2026 року захисник ОСОБА_6 підтримав подане клопотання і просив суд призначити у кримінальному провадженні № 0002378 від 08.09.2023 року додаткову судово-медичну експертизу, до проведення якої залучити судово-медичних експертів Національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса» Міністерства юстиції України, за адресою: м. Харків, вул. Золочівська, 8а.

На вирішення експерта поставити наступні питання:

oЧи могли тілесні ушкодження, встановлені у висновку судово-медичної експертизи трупа ОСОБА_8 № 12-17/176Брт/23 від 03.10.2023 року, утворитися внаслідок нанесення ударів носком ноги по тулубу потерпілого (в область плеча, живота та стегна) у спосіб, продемонстрований свідком ОСОБА_11 під час слідчого експерименту?

oВраховуючи характер, локалізацію та механізм утворення тілесних ушкоджень, встановлених у висновку судово-медичної експертизи трупа ОСОБА_8 № 12-17/176Брт/23 від 03.10.2023 року, чи повинні були утворитися тілесні ушкодження на правій стороні тіла потерпілого у разі нанесення ударів у спосіб, продемонстрований свідком ОСОБА_11 під час слідчого експерименту?

oЯкщо тілесні ушкодження на правій стороні тіла потерпілого відсутні, чи узгоджується це з механізмом нанесення ударів, продемонстрованим свідком ОСОБА_11 під час слідчого експерименту

У судовому засіданні захисники, з думкою якого погодився обвинувачений, підтримали подані клопотання та просили суд їх задовольнити.

У судовому засіданні прокурор заперечував щодо задоволення клопотань про призначення експертиз, вважав їх безпідставними та необгрунтованими, що це порушуватиме принцип диспозитивності та змагальності.

Розглянувши подані клопотання захисника про призначення експертиз, заслухавши думку учасників судового провадження, суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Приписами ч. 1 ст. 9 цього Кодексу визначено, що під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Відповідно до статті 84 КПК України доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Належними є докази, які прямо чи непрямо підтверджують існування чи відсутність обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, та інших обставин, які мають значення для кримінального провадження, а також достовірність чи недостовірність, можливість чи неможливість використання інших доказів (стаття 85 КПК України).

Згідно із положеннями статті 86 КПК України доказ визнається допустимим, якщо він отриманий у порядку, встановленому цим Кодексом. Недопустимий доказ не може бути використаний при прийнятті процесуальних рішень, на нього не може посилатися суд при ухваленні судового рішення.

Призначення і проведення експертиз в кримінальному судочинстві регулюється положеннями КПК України, Законом України «Про судову експертизу» № 4038-ХІІ від 25 лютого 1994 року (зі змінами від 19 грудня 2006 року), Постановою Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 1997 року № 8 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» (зі змінами), відомчими Правилами і Інструкціями Міністерства юстиції України та Міністерства охорони здоров`я України з питань проведення експертизи, «Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень», затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні, зокрема, суду.

Згідно з ч. 1 ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Відповідно до ч. 1 ст. 242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Згідно з ч. 1 ст. 244 КПК України сторона захисту має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про проведення експертизи у разі, якщо: для вирішення питань, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідне залучення експерта, проте сторона обвинувачення не залучила його або для вирішення залученим стороною обвинувачення експертом поставлені запитання, що не дозволяють дати повний та належний висновок з питань, для з`ясування яких необхідне проведення експертизи, або існують достатні підстави вважати, що залучений стороною обвинувачення експерт внаслідок відсутності у нього необхідних знань, упередженості чи з інших причин надасть або надав неповний чи неправильний висновок; сторона захисту не може залучити експерта самостійно через відсутність коштів чи з інших об`єктивних причин.

Згідно з ч. 1 ст. 101 КПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень та зроблені за їх результатами висновки, обґрунтовані відповіді на запитання, поставлені особою, яка залучила експерта, або слідчим суддею чи судом, що доручив проведення експертизи.

Оцінка висновку експерта проводиться за загальними правилами оцінки доказів. Однією з особливостей оцінки висновку експерта є необхідність спеціального мотивування підстав, за якими відкидається висновок.

Суд під час оцінювання висновку експерта має з`ясувати: 1) чи було дотримано вимог законодавства під час призначення та проведення експертизи; 2) чи не було підстав для відводу експерта; 3) компетентність експерта й дотримання меж його повноважень; 4) достатність поданих експертові об`єктів дослідження; 5) повноту відповідей на порушені питання та їх відповідність іншим фактичним даним; 6) узгодженість між дослідницькою частиною та висновком експертизи; 7) обґрунтованість експертного висновку та його узгодженість з іншими матеріалами кримінального провадження.

Оцінюючи висновок експерта, суд може перевірити як дотримання процесуального порядку проведення експертизи (перевірку законності викладеного), так і правильність висновків (перевірка обґрунтованості висновку).

Оцінка обґрунтованості висновку експерта повинна враховувати перевірку правильності застосованих наукових положень та обраної методики дослідження; умотивованості, аргументованості висновку; наявності або відсутності у висновку експерта внутрішніх суперечностей; наявності у висновку експерта повних відповідей на поставлені питання. Також, оцінці повинні бути піддані фактичні вихідні дані, які використані експертом самостійно з матеріалів кримінального провадження.

За результатами такої оцінки суд може дійти наступних висновків: висновок експерта повний та обґрунтований і такий, що має значення для кримінального провадження; висновок неповний або недостатньо зрозумілий і потребує допиту експерта чи проведення додаткової експертизи; висновок експерта необґрунтований або сумнівний з точки зору його правильності і вимагає повторної експертизи чи інших процесуальних дій з метою його перевірки.

Разом із тим, відповідно до ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених ст. 242 цього кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам. Суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи незалежно від наявності клопотання, якщо суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності, якщо під час судового розгляду виникли підстави, передбачені ч. 2 ст. 509 цього кодексу, існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності.

Згідно із ч. 1 ст. 242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, за дорученням слідчого судді чи суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження або, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Судово-медичні експертизи і дослідження з використанням ДНК-аналізу проводяться відповідно до Правил проведення судово-медичних експертиз (досліджень) у відділеннях судово-медичної імунології бюро судово-медичної експертизи, затверджених наказом МОЗ від 17 січня 1995 р. № 6, і виконуються лікарями та судово-медичними експертами імунологами.

Судова молекулярно-генетична експертиза вирішує завдання ідентифікації особи методом ДНК-аналізу, зокрема, встановлення приналежності об`єктів біологічного походження певній особі, встановлення слідів біологічного походження конкретної особи у змішаних слідах, встановлення ідентичності останків, батьківства тощо.

Цей вид експертиз спрямований на дослідження біологічного матеріалу осіб або їх залишків на певних предметах з метою визначення ідентичних генетичних ознак їх ДНК-профілів.

Слідчий або суд, які призначають судово-медичну експертизу, повинні враховувати, що успішне виділення ДНК і подальше її типування можливе лише у випадку, коли речові докази правильно вилучені і правильно зберігалися до направлення їх на дослідження. У природному стані, тобто в такому, в якому ДНК перебуває у клітині живого організму, вона являє собою високомолекулярну структуру безперервну довгу молекулу. В слідах на речових доказах ДНК завжди перебуває у деградованому стані, розпадається на фрагменти різної довжини, надто за умов перебування у вологому стані або під дією високої температури. Тому для відбору і направлення на дослідження біологічних зразків варто залучати спеціалістів у галузі судової медицини. Вилучені речові докази треба добре просушити при кімнатній температурі без дії нагрівальних приладів і запакувати у паперові пакети, ні в якому разі не використовувати для цього скляні або пластикові флакони, які щільно закриваються, поліетиленові кульки, оскільки при тривалому зберіганні навіть висушених речових доказів без доступу повітря в такій упаковці починається утворення конденсату з наступним руйнуванням ДНК.

В ході досудового розслідування кримінального провадження стороною обвинувачення було призначено та проведено ряд судово-медичних експертиз, висновки яких разом із іншими доказами, покладені прокурором в обґрунтування пред`явленого обвинувачення, які містяться в матеріалах кримінального провадження.

Жодних даних, які б свідчили про необґрунтованість проведених експертиз по кримінальному провадженню, наявністю суперечностей захисником обвинуваченого наведені не були, або таких, які б викликали сумніви в їх правильності, матеріали справи не містять.

Як вбачається з матеріалів кримінального провадження, під час досудового розслідування було проведено ряд експертиз, які були досліджені судом у встановленому порядку під час судового розгляду кримінального провадження, зокрема:

- висновок експерта №12-17/176Брт/23 від 03.10.2023, згідно якого на підставі даних СМН трупа ОСОБА_8 . На секції встановлені набряк-набухання головного мозку з дислокацією стовбура, що сплощенням і вклиненням мигдалин мозочка у великий потиличний отвір; виявлена субдуральна з боку лівої скронево-тім`яно-потиличної долі з заходом в міжпівкульну щілину; визначені ди темно-червоного кольору крововиливи під м`які мозкові оболонки в проекції верхньої поверхні лів та скронево-тім`яної долі, розмірами 5,3х4,8см та 7,8х5,4см, незначні крововиливи по борозна в проекції лівої скронево-тім`яної долі головного мозку невизначеної форми з нечіткими контурами ділянку розм`якшення речовини головного мозку, розмірами 4,5х3х0,7см, на фоні якого вбачаються м точкові, темно-червоного кольору крововиливи; на м`яких покровах голови з боку внутрішньої у лівій скронево-тем`яній області та в проекції лівого скроневого м`яза невизначеної форми крововили синець на волосистій частині голови в лівій скронево-тім`яній ділянці мається синець. З огляду на характер травми, локалізацію тілесних ушкоджень, це може свідчити про місце прикладання сили, явилась дія тупого твердого предмету зі значною силою в ді травма голови могла виникнути в результаті ударної дії тупого твердого предмету зі значною силою в область лівої скронево-тім`яної ділянки голови. Ступенем тяжкості, стосовно до живих осіб, закрита мозкова травма голови носить ознаки тяжких тілесних ушкоджень за критерієм небезпеки для ж (пп. 2.1.1 «, 2.1.2, 2.1.3.в, г «Правил судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкод Наказу №6 від 17.01.1995р. МОЗ України»). Дана закрита черепно-мозкова травма голови прижиттєво, та могла виникнути в строк 30-40 хвилин до моменту настання смерті, що підтверджено результатами судово-гістологічного дослідження та цитологічними даними та результатами судово-гістологічного дослідження та цитологічної методики дослідження. Після миття тіла мозкової травми він міг здійснювати цілеспрямовані дії в обмеженому обсязі, за умови збереження свідомості. Також при судово-медичній експертизі трупу встановлені наступні тілесні ушкодження: лівих ребр: 3-7 ребер по середньо ключичній лінії з порушенням цілісності пристінкової плеври; 9-11 передньо пахвовій лініям; 8-11 по лопатковій лінії. Закриті переломи лівих ребр могли утворитися від не однократної ударної дії тупого предмету в область передньої та лівої бокової поверхні грудної клітини. Так як дані пер ускладнились лівобічним пневмотораксом, то за ступеню тяжкості мають ознаки тяжких тілесних ТЯЖКОЇ ступеня тяжкості по критерію небезпеки для життя (пп. 2.2.1 «Правил судово-мед визначення ступеня тяжкості тілесних пошкоджень Наказу №6 від 17.01.1995р. МОЗ України»). пошкодження утворились прижиттєво, в строк 30-40 хвилин до моменту настання смерті підтверджуються об`єктивними даними та результатами судово-гістологічного дослідження, цитологічного методу дослідження. На підставі вищевикладеного причиною смерті гр. Шевця виявилася сукупна тупа травма тіла та голови. Також встановлені множинні синці на голові, тулубі, забійна рана на верхній губі. Синці та забійна рана могли виникнути від неоднократного ударної дії тупого твердого предмету ступеню тяжкості мають ознаки тілесних ушкоджень ЛЕГКОГО ступеня тяжкості (пп. 2.3.2 б «Правил судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних пошкоджень Наказу №6 від 17.01.1995р. МОЗ України »). Враховуючи характер, множинність та локалізацію ушкоджень, встановлених при судово-медичній експертизі трупа гр-на ОСОБА_8 , можливість утворення всіх їх при падінні його на площині (з висоти власного зросту) виключена. На трупі сліди волочіння не виявлені. При судово-медичній експертизі крові та сечі трупа гр-на ОСОБА_13 , 1978 р. виявлений етиловий спирт в кількості: в крові 2,52%, в сечі 1,98% (на підставі офіційних таблиць та застосовуються до живих осіб, має ознаки алкогольного сп`яніння середньої ступені). Метиловий, ізопропіловий, н-пропіловий, ізобутіловий, н-бутіловий, н-аміловий спирти не виявлені. При судово-імунологічному дослідженні встановлено: Кров від трупа ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_2 , н.н. належить до групи А з ізогемаглютинінами анти-В. Копія протоколу огляду трупа не надавалась, а тому встановити давність настання смерті представляється можливість. З огляду на ступінь розвитку трупних явищ, встановлених при огляді трупа в секційній залі: «…Труп холодний на дотик по всіх поверхнях... Трупне задубіння добре виражене у всіх досліджуваних групах м`язів (в м`язах обличчя, шиї, верхніх і нижніх кінцівок)... Шкірні покрови тіла в зяганому бліді. Трупні плями рясні, зливні, фіолетового кольору, вбачаються по задній і частково бічних поверхнях тіла, при натисканні пальцем з інтервалом тричі в поперековій області з силою близько 2 кг / см2 свій колір не змінюють (10годин 00 хвилин). Гнильні та інші пізні трупні зміни не виражені…», вважаю, що смерть гр. ОСОБА_8 настала не менш ніж за 24 годину до огляду трупа в секційній залі (ас.с43-46, т.3).

- висновок експерта №10-14/90-Дм/23/12-17/176-Брт/23 від 30.10.2023, згідно якого на підставі даних судово-медичної експертизи трупа ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яку було проведено судово-медичним експертом ОСОБА_14 (згідно з «Висновком експерта» № 12-17/176Ерт/23), наданих на експертизу матеріалів кримінального провадження, у відповідь на питання, що підлягають вирішенню, приходжу до наступних підсумків: 1-2. При судово-медичній експертизі трупа ОСОБА_8 були встановлені наступні ушкодження: Закрита черепно-мозкова травма у вигляді синця на волосистій частині голови в лівій скронево-тім`яній ділянці з крововиливами в м`які покрови голови і в лівий скроневий м`яз в його проекції, крововиливу під тверду мозкову оболонку на рівні лівих скроневої, тім`яної і потиличної частки головного мозку, дифузних крововиливів під м`які мозкові оболонки на рівні опуклих поверхонь лівих лобної, скроневої і тім`яної часток головного мозку, ділянки забою лівих скроневої і тім`яної часток головного мозку; синець в правій навколоочній ділянці; забита рана на верхній губі справа; забита рана на синю на червоній облямівці верхньої губи зліва; закрита тупа травма грудної клітки у вигляді чотирьох синців на передній поверхні грудної клітки зліва (в проекції 2-го ребра, в проекції 3-4 ребр, в проекції 5-го ребра і в проекції 6-9 ребр), розповсюдженого переривчастого синця на лівій бічній поверхні грудної клітки в проекції 5-11 ребр, масивних крововиливів в підшкірно-жирову клітковину і грудні м`язи в проекції синців, крововиливу в стінку навколосерцевої сумки по передній поверхні, множинних ділянок забою лівої легені, прямих переломів лівих 3-7 ребр по середньо-ключичній лінії з розривами пристінкової плеври, переломів лівих 3-7 ребр по передньо-пахвовій лінії і лівих 8-11 ребр по лопатковій лінії; синець на лівій бічній поверхні черевної стінки; синець на передній поверхні грудної клітки справа в проекції 2-3 ребр. Свідчення ОСОБА_10 , надані під час слідчого експерименту за його участю від 22.09.2023 р., згідно з якими постраждалому нападником 05.09.2023 р. були нанесені неодноразові удари кулаком в груди, в ділянку обличчя і тулуба, в цілому не суперечать судово-медичним даним в частині можливого способу спричинення деяких з ушкоджень, що були встановлені на трупі постраждалого ОСОБА_8 , а саме, синців на обличчі і тулубі і, можливо, забійних ран на губах; в той час як закрита-черепно-мозкова травма і закрита травма грудної клітки, встановлені при експертизі трупа ОСОБА_8 , що перебувають в причинному зв`язку з настанням його смерті, з урахуванням їх характеру, обсягу і давності утворення, не могли бути спричинені постраждалому 05.09.2023 р. Свідчення ОСОБА_11 , надані під час слідчого експерименту за її участю від 22.09.2023 р., в цілому не суперечать судово-медичним даним в частині способу спричинення і механізму утворення закритої тупої травми грудної клітки, встановленої при експертизі трупа ОСОБА_8 (множинні удари ногами постраждалому, який знаходився в положенні лежачи, спричинені 06.09.2023 р.). В той же час, механізм утворення закритої черепно-мозкової травми у ОСОБА_8 в свідченнях ОСОБА_11 не відображений. Оцінка відповідності судово-медичних даних саме обставинам випадку не належить до компетенції судово-медичного експерта. В сучасній судово-медичній науці базовим критерієм для встановлення давності настання смерті є показники термометрії трупа. Інші критерії (трупне заклякання, трупні плями) є суб`єктивними, мають лише орієнтовне значення і використовуються для коригування часового інтервалу, в межах якого настала смерть, встановленого на підставі визначення ректальної температури. Згідно з протоколом огляду місця події за участю лікаря-судово-медичного експерта ОСОБА_14 : «...Труп на дотик холодний, трупне заклякання добре виражене. Трупні плями проглядаються на задній поверхні тулуба, зливні, фіолетового кольору, при натисканні пальцем у поперековому відділі блідніють та відновлюють свій колір через 55-58 сек., гнилісні зміни не виявлені...». Достовірно встановити давність настання смерті ОСОБА_8 на підставі зафіксованих в «Протоколі» судово-медичних даних не виявляється за можливе головним чином, через відсутність даних термометрії трупа. Орієнтовно, смерть ОСОБА_8 могла настати не менш ніж за 10-12 годин до огляду його трупа на місці події. (а.с.188-189, т.3).

- висновок експерта №12-17/176-Брт/23 від 03.10.2023, згідно якого на секції встановлений набряк-набухання головного мозку з дислокацією стовбура, що проявляється сплощенням і вклиненням мигдалин мозочка у великий потиличний отвір; виявлена субдуральна гематома з боку лівої скронево-тім`яно-потиличної долі з заходом в міжпівкульну щілину; визначаються дифузні темно-червоного кольору крововиливи під м`які мозкові оболонки в проекції верхньої поверхні лівої лобної та скронево-тім`яної долі, розмірами 5,3х4,8 см та 7,8х5,4 см, та незначні крововиливи по борознах півкуль; в проекції лівої скронево-тім`яної долі головного мозку невизначеної форми з нечіткими контурами ділянка розм`якшення речовини головного мозку, розмірами 4,5х3х0,7 см, на фоні якого вбачаються множинні точкові, темно-червоного кольору крововиливи; на м`яких покровах голови з боку внутрішньої поверхні в лівій скронево-тім`яній області та в проекції лівого скроневого м`яза з невизначеної форми крововиливом; у волосистій частині голови в лівій скронево-тім`яній ділянці мається синець. З огляду на характер травми, локалізацію тілесних ушкоджень, це може свідчити про те, що місцем прикладання сили явилась ліва скронево-тім`яна ділянка голови. Дана закрита черепно-мозкова травма могла виникнути в результаті ударної дії тупого твердого предмету зі значною силою в області лівої скронево-тім`яної ділянки голови. За ступенем тяжкості, стосовно до живих осіб, закрита черепно-мозкова травма голови носить ознаки тяжких тілесних ушкоджень за критерієм небезпеки для життя (пп. 2.1.1 а, 2.1.2, 2.1.3 в, г «Правил судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень» Наказу №6 від 17.01.1995 р. МОЗ України»). Дана закрита черепно-мозкова травма голови виникла прижиттєво, та могла виникнути в строк 30-40 хвилин до моменту настання смерті, що підтверджується об`єктивними даними та результатами судово-гістологічного дослідження. Після отримання черепно-мозкової травми він міг здійснювати цілеспрямовані дії в обмеженому обсязі, за умови збереження свідомості. Також при судово-медичній експертизі трупа встановлені наступні тілесні ушкодження: переломи лівих ребр: 3-7 ребр по середньо-ключичній лінії з порушенням цілісності пристінкової плеври; 9-11 по передньо-пахвовій лініям; 8-11 по лопатковій лінії. Закриті переломи лівих ребр могли утворитися від неоднократної ударної дії тупого твердого предмету в область передньої та лівої бокової поверхні грудної клітини. Так як дані переломи ускладнились лівобічним пневмотораксом, то по ступеню тяжкості мають ознаки тілесних ушкоджень ТЯЖКОЇ ступені тяжкості по критеріям небезпеки для життя (пп. 2.2.1 «Правил судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень Наказу №6 від 17.01.1995 р. МОЗ України»). Дані пошкодження утворилися прижиттєво, в строк 30-40 хвилин до моменту настання смерті, що підтверджується об`єктивними даними та результатами судово-гістологічного дослідження. На підставі вищевикладеного приходжу до висновків, що причиною смерті гр. ОСОБА_8 явилася сукупна тупа травма тіла та голови. Також встановлені множинні синці на голові, тулубі, забійна рана на верхній губі. Синці та забійна рана могли виникнути від неоднократної ударної дії тупого твердого предмету. По ступеню тяжкості мають ознаки тілесних ушкоджень ЛЕГКОГО ступеня тяжкості (пп. 2.3.2 б «Правил судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень Наказу №6 від 17.01.1995 р. МОЗ України»). Враховуючи характер, множинність та локалізацію ушкоджень, встановлених при судово-медичній експертизі трупа гр-на ОСОБА_8 , можливість утворення всіх їх при падінні його на площині («з висоти власного зростання») малоймовірна. На трупі сліди волочіння не виявлені. При судово-медичній експертизі крові та сечі трупа гр-на ОСОБА_8 , 1978 р.н. виявлений етиловий спирт в кількості: в крові - 1,52‰, в сечі - 1,98‰ (на підставі офіційних таблиць які застосовуються до живих осіб має ознаки алкогольного сп`яніння середньої ступені). Метиловий, ізопропіловий, н-пропіловий, ізобутиловий, н-бутиловий, ізоаміловий спирти не виявлені. При судово-імунологічному дослідженні встановлено: Кров від трупа ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , 1942 р.н. (ймовірно, помилка в документі щодо року), належить до групи А з ізогемаглютинінами анти-В. Копія протоколу огляду трупа не надавалася, а тому встановити давність настання смерті не представляється можливість. З огляду на ступінь розвитку трупних явищ встановлених при огляді трупа в секційній залі: «...Труп холодний на дотик по всіх поверхнях. Трупне заклякання добре виражено у всіх зазвичай досліджуваних групах м`язів (в м`язах обличчя, шиї, верхніх і нижніх кінцівок). Шкірні покрови тіла в загальному бліді. Трупні плями рясні, зливні, фіолетового кольору, вбачаються по задній і частково бічних поверхнях тіла, при натисканні пальцем з інтервалом тричі в поперековій області з силою близько 2 кг / см2 колір не змінюють (10 годин 00 хвилин). Гнильні та інші пізні трупні зміни не виражені...», вважаю, смерть гр. ОСОБА_8 настала не менш ніж за 24 години до огляду трупа в секційній залі (а.с.190-193, т.3).

- висновок експерта №14/2181-Дм/23 від 31.10.2023, згідно якого кров від трупа ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , належить до групи А з ізогемаглютиніном анти-В; на шортах (обєкти №1,3-6), вилучених у ОСОБА_4 виявлена кров людини групи А з ізогемаглютиніном анти-В, від ОСОБА_8 походження цієї крові не виключається (а.с.195-197, т.3).

- висновок експерта №14/2182-Дм/23 від 28.10.2023, згідно якого кров від трупа ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , належить до групи А з ізогемаглютиніном анти-В; на футболці чорного кольору з білим написом «Nike» (обєкт №1), вилучених у ОСОБА_4 виявлена кров людини групи А з ізогемаглютиніном анти-В, від ОСОБА_8 походження цієї крові не виключається (а.с.199-206, т.3).

При цьому стороною захисту не надано беззаперечних доказів наявності існування обставин, які свідчать про необхідність призначення в даному кримінальному провадженні додаткової судово-медичної та молекулярно-генетичної експертизи речових доказів саме на даній стадії судового розгляду кримінального провадження, тобто не наведено достатніх підстав, передбачених ст. 242 КПК України, для призначення вказаних експертиз, а також інших підстав, визначених кримінально-процесуальним законодавством.

В свою чергу, посилання захисника на те, що жоден матеріальний об`єкт, наданий суду як доказ винуватості ОСОБА_4 , не містить слідів ДНК потерпілого, не спростовують наявність інших доказів, досліджених у встановленому порядку судом під час судового розгляду даного кримінального провадження.

Таким чином, захисником не надано беззаперечних доказів того, що таке експертне дослідження необхідне саме на даній стадії судового розгляду кримінального провадження, коли письмові докази досліджені судом у встановленому порядку і яким чином це може вплинути на повний та всебічний його розгляд.

Відповідно до ч. 1 ст. 69 КПК України експертом є особа, яка володіє науковими, технічними або іншими спеціальними знаннями, має право відповідно до Закону України «Про судову експертизу» на проведення експертизи і якій доручено провести дослідження об`єктів, явищ і процесів, що містять відомості про обставини вчинення кримінального правопорушення, та надати висновок з питань, які виникають під час кримінального провадження і стосуються сфери її знань.

Експерт досліджує об`єкти, явища і процеси, що містять відомості про обставини вчинення кримінального правопорушення, а не оцінює докази на предмет їх достовірності. На цьому етапі кримінального провадження повноваженнями надавати оцінку достовірності доказів наділений виключно суд і такі повноваження знайдуть свій прояв тоді, коли виникне потреба у прийнятті остаточного рішення.

Відповідно до п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 30.05.1997 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» додаткова експертиза призначається після розгляду судом висновку первинної експертизи, коли з`ясується, що усунути неповноту або неясність висновку шляхом допиту експерта неможливо.

Стаття 101 КПК України містить норми про дослідження висновку експерта, відповідно до яких для роз`яснення і доповнення висновку експерт може бути викликаний в суд і йому можуть бути поставлені питання щодо наданого ним висновку. Процедура допиту експерта в суді також передбачена процесуальним кодексом.

Таким чином, на стадії досудового розслідування у даному кримінальному провадженні було проведено ряд експертиз, та, більше того, з метою повного, всебічного та об`єктивного дослідження усіх обставин, в ході судового розгляду даного кримінального провадження судом проведено допит судових експертів Барвінківського відділення судово-медичної експертизи КЗОЗ «Харківське обласне бюро судово-медичної експертизи» ОСОБА_14 для надання пояснень стосовно висновку № 12-17/176БРТ/23 від 08.09.2023 від 08.09.2023 року, судового експерта, завідувачки відділу судово-медичної експертизи трупів ЕКК КЗОЗ ХОБСМЕ ОСОБА_15 для надання пояснень стосовно висновку № 10-14/90-Дм/23/12-17/176-Брт/23 від 30.10.2023 року, судового експерта-імунолога, відділення судово-медичної імунології бюро судово-медичної експертизи Департаменту охорони здоров`я Харківської державної адміністрації ОСОБА_9 стосовно висновку № 14/2181-Дм/23 від 31.10.2023.

Суд також зазначає, що під час огляду речових доказів в ході судового розгляду даного кримінального провадження обвинувачений ОСОБА_4 вказав, що під час розпиття спиртних напоїву вищевказаний час за адресою: Харківська область, Ізюмський район, с. Борова, вул. Центральна, 193, був одягнений у футболку «Nike» чорного кольору та червоні шорти, в той час коли захисник просив провести експертне (молекулярно-генетичне) дослідження чоловічого взуття 43 розміру (черевики) кольору хакі,пари кросівок зеленого кольору (хакі), розмір 42,кофти (футболка з довгим рукавом ) термобілизни ЗСУ, в які не був одягнений та взутий ОСОБА_4 (зі слів останнього) у зазначений час.

При цьому захисник просить провести експертне (молекулярно-генетичне) дослідження чоловічого взуття 43 розміру (черевики) кольору хакі, пари кросівок зеленого кольору (хакі), розмір 42, кофти (футболка з довгим рукавом ) термобілизни ЗСУ, в які не був одягнений та взутий ОСОБА_4 (зі слів останнього) у зазначений час, і, як зазначили учасники судового провадження, кому саме вони належать не встановлено, а не щодо дослідження речових доказів, а саме, одягу ОСОБА_4 - футболки «Nike» чорного кольору та червоних шортів. З огляду на такі поставлені стороною захисту питання суд вважає проведення заявленої експертизи недоцільним.

Також суд виходить з того, що наявні в матеріалах кримінального провадження проведені експертизи не суперечать один одному та відсутні достатні підстави вважати висновки експерта (експертів) необґрунтовані чи такими, що суперечать іншим матеріалам справи або викликають інші обґрунтовані сумніви в їх правильності.

У відповідності до роз`яснень Пленуму Верховного Суду України в постанові № 8 від 30.05.97 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», висновок визнається неповним, коли експерт дослідив не всі подані йому об`єкти чи не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання. Неясним вважається висновок, який нечітко викладений або має невизначений, неконкретний характер. У випадках, коли в справі щодо одного й того ж предмета проведено декілька експертиз, у тому числі комплексну, комісійну, додаткову чи повторну, суд повинен дати оцінку кожному висновку з точки зору всебічності, повноти й об`єктивності експертного дослідження. Такій оцінці підлягають також окремі висновки експертів - членів комісійної чи комплексної експертизи, які не підписали спільний висновок. Отже, висновок експерта не має наперед встановленої сили та переваги над іншими джерелами доказів, підлягає перевірці й оцінці за внутрішнім переконанням суду, яке має ґрунтуватися на всебічному, повному й об`єктивному розгляді всіх обставин справи у сукупності.

Окремо слід зауважити, що в силу п. 1.2.13 Інструкції додатковою є експертиза, якщо для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріли (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи.

Додаткова експертиза призначається після розгляду судом висновку первинної експертизи, коли з`ясується, що усунути неповноту або неясність висновку шляхом допиту експерта неможливо.

Висновок визнається неповним, коли експерт дослідив не всі подані йому об`єкти чи не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання.

Неясним вважається висновок, який нечітко викладений або має невизначений, неконкретний характер.

В ухвалі про призначення додаткової експертизи суду необхідно зазначати, які висновки експерта суд вважає неповними чи неясними або які обставини зумовили необхідність розширення експертного дослідження. Проведення додаткової експертизи може бути доручено тому самому або іншому експертові.

При цьому, як було зазначено вище, захисник у своєму клопотанні про призначення додаткової судово-медичної експертизи, посилається на те, що, згідно з висновком судово-медичної експертизи № 12-17/176Брт/23 від 03.10.2023, смерть ОСОБА_8 настала внаслідок сукупної тупої травми тіла та голови, яка включала:

?закриту черепно-мозкову травму (набряк-набухання головного мозку з дислокацією стовбура; субдуральну гематому; субарахноїдальні крововиливи; осередок розм`якшення мозкової речовини тощо);

?множинні переломи лівих ребер (37 по середньо-ключичній лінії; 911 по передньо-пахвовій; 811 по лопатковій), ускладнені лівобічним пневмотораксом;

?множинні синці та забійну рану верхньої губи.

У свою чергу, експертизою встановлено, що зазначені тілесні ушкодження утворилися прижиттєво, орієнтовно за 3040 хвилин до настання смерті.

Разом із тим, як вказує захисник, 22.09.2023 проведено слідчі експерименти за участю свідка ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , під час яких останні відтворили механізм спричинення тілесних ушкоджень потерпілому.

Як зазначає захисник, висновок первинної судово-медичної експертизи не містить оцінки:

?відповідності встановленого комплексу тілесних ушкоджень механізму їх спричинення, відтвореному під час слідчого експерименту;

?можливості утворення конкретних ушкоджень за умов, на які посилається свідок.

Зазначені питання, на думку захисника, не були вирішені також під час допиту судово-медичного експерта ОСОБА_12 . В свою чергу, на відеозаписі слідчого експерименту за участю свідка ОСОБА_11 остання демонструє нанесення ударів носком ноги спочатку з правого боку виключно по тулубу в область ребер, а потім з лівого боку в область плеча, живота та стегна потерпілого.

При цьому суд вказує, що доводи сторони захисту не містять переконливих даних, які б слугували підставою для призначення додаткової, а фактично зводяться до незгоди з висновком проведеної експертизи сторони обвинувачення, що не є підставою для призначення додаткової судово-медичної експертизи в розумінні вимог чинного законодавства.

Водночас, висновки вже проведених експертиз є достатньо обґрунтованими, логічними та об`єктивними, надані в межах компетенції експертів. При цьому будь-якого порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертиз не встановлено, а посилання захисника не можуть бути достатньою підставою для призначення експертизи.

Також, суд звертає увагу й на ту обставину, що призначення нових експертиз сприятиме затягуванню розгляду кримінального провадження, яке уже тривалий час розглядається судом.

Таким чином, надаючи оцінку клопотанням про призначення експертиз, суд зазначає, що вони сформульовані без урахування положень ст. ст. 242, 332 КПК України, у зв`язку з чим за своєю суттю є сумнівними, оскільки не випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту, а наявність сумнівів не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» ( рішення від 18 січня 1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» (Ireland v. the United Kingdom), п. 161, Series A заява № 25), який застосовується при оцінці доказів, а такі докази можуть «випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту» (рішення Європейського суду з прав людини, справа «Коробов проти України» № 39598/03 від 21.07.2011 року.

В силу вимог ч. 1 ст. 94 КПК України оцінка доказів на предмет їх належності, допустимості, достовірності, а в сукупності зібраних доказів достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного рішення, належить до виключної компетенції слідчого, прокурора, слідчого судді, суду. Така діяльність ґрунтується на їх внутрішньому переконанні, яке формується в результаті всебічного, повного й неупередженого дослідження всіх обставин кримінального провадження і їхній сукупності та взаємозв`язку.

Отже, оцінка доказів є компетенцією суду, який ухвалює вирок, яка має здійснюватися судом за критеріями належності, допустимості, достовірності кожного доказу окремо, а сукупності зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

У свою чергу, оцінку таким доказам як: протокол проведення слідчого експерименту з фототаблицею до нього та відеозаписом від 22.09.2023 за участю свідка ОСОБА_11 ,та протокол проведення слідчого експерименту з фототаблицею до нього та відеозаписом від 22.09.2023 за участю свідка ОСОБА_10 буде надано судом в нарадчій кімнаті при ухваленні вироку по даному кримінальному провадженні.

Поряд із цим, аналізуючи положення Закону України «Про судову експертизу» можна зробити висновок, що методики проведення судових експертиз підлягають атестації та державній реєстрації в порядку, що визначається Кабінетом Міністрів України. Відтак, формулюючи підсумки, експерти використовували фактичні дані, отримані у процесі проведення експертизи та експертно аналізували обставини справи з використанням наукових джерел.

Зважаючи на зазначені вище обставини, а також на те, що висновок експерта не має наперед встановленої сили та переваги над іншими джерелами доказів, підлягає перевірці й оцінці за внутрішнім переконанням суду, яке має ґрунтуватися на всебічному, повному й об`єктивному розгляді всіх обставин справи у сукупності, суд не вбачає підстав для проведення вищевказаних експертиз.

Крім того, у своїх клопотаннях захисник просив проведення експертизи доручити конкретним установам, а саме Національному наукового центру «Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса» Міністерства юстиції України, однак захисником ані до клопотання, ані у судовому засіданні не надано доказів на підтвердження можливості проведення експертиз вказаною установою.

Натомість і сторона захисту не була позбавлена можливості надання суду висновків будь-яких експертиз протягом тривалого судового розгляду.

Окрім того, стороною захисту не вказано, з яких причин раніше такі клопотання не заявлялись, а заявлені лише після з`ясування обставин та перевірки їх доказами, тобто після дослідження усіх доказів у справі, безпосередньо перед стадією судових дебатів, що фактично спрямовано лише на затягування розгляду кримінального провадження.

За правовим висновком Верховного суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду, наведеним у постанові від 15 квітня 2025 року у справі № 161/13558/19, направивши до суду обвинувальний акт, сторона обвинувачення визнає зібрані докази достатніми для доведення винуватості обвинувачених осіб, тому призначення експертизи з метою пошуку нових доказів обвинувачення фактично становить додаткове розслідування, що суперечить загальним засадам кримінального провадження.

Згідно із усталеною практикою Європейського суду з прав людини вимога справедливого судового розгляду не накладає на суд першої інстанції зобов`язання доручити складання експертного висновку або проведення будь-якого іншого слідчого заходу лише тому, що сторона подала клопотання про це. Якщо захист наполягає на тому, щоб суд заслухав свідка або прийняв інші докази (такі як, наприклад, висновок експерта) національні суди повинні вирішити, чи є необхідним або доцільним прийняти ці докази для розгляду під час слухання справи. («Хусейн та інші проти Азербайджану» (Huseyn and Others v. Azerbaijan); «Полетан та Азіровік проти колишньої Югославської Республіки Македонія» (Poletan and Azirovik v. the former Yugoslav Republic of Macedonia).

В силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен при вирішенні судом питання щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або обґрунтованості будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення має право на судовий розгляд упродовж розумного строку. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, насамперед, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 Конвенції (§ 66, 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 р. у справі «Смірнова проти України»).

Відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, а згідно з ч. 1 ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод і практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Більше того, за приписами ст. 21 КПК України кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону (ч. 1 цієї статті). Кожен має право на участь у розгляді в суді будь-якої інстанції справи, що стосується його прав та обов`язків, у порядку, передбаченому цим Кодексом (ч. 3 цієї статті).

Відповідно до ч. 1 ст. 318 КПК України судовий розгляд має бути проведений і звершений протягом розумного строку.

Так, відповідно до вимог ч. 1 та ч. 2 ст. 28 КПК України, під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені КПК України строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.

Крім того, Європейський суд з прав людини вказує на те, що обвинувачений у кримінальній справі повинен мати право розраховувати на здійснення провадження в його справі з особливою ретельністю і що положення статті 6 Конвенції покликані не допускати в кримінальних справах надто тривалого перебування обвинувачуваної особи в стані невизначеності щодо своєї долі (див. справи «Нахманович проти Росії» (Nakhmanovich v. Russia, заява № 55669/00, п. 89, від 2 березня 2006 року, та «Іванов проти України» (Ivanov v. Ukraine, заява № 15007/02, п. 71, від 7 грудня 2006 року).

У зв`язку з вищезазначеним, на переконання суду, призначення експертиз на стадії судового розгляду кримінального провадження, зважаючи на те, що дані клопотання заявлено безпосередньо перед стадією судових дебатів, та без достатніх на те підстав, порушуватиме розумні строки його розгляду та баланс прав сторін кримінального провадження, та, відповідно, призведе до невиправданого затягування судового розгляду, порушення прав і законних інтересів учасників кримінального провадження.

Також суд бере до уваги, що у даному кримінальному провадженні ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою, та керується принципом розумного строку, на що, зокрема, звертає увагу апеляційний суд у даному судовому провадженні.

Отже, враховуючи гарантоване право на справедливий розгляд та вирішення справи у розумні строки, а також те, що в судовому засіданні не було встановлено підстав для призначення молекулярно-генетичної та додаткової експертизи, та, виходячи із завдань кримінального провадження, якими є, в тому числі, забезпечення швидкого, повного та неупередженого судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура, суд дійшов висновку про недоведеність необхідності та доцільності проведення заявлених експертиз.

За таких обставин, зважаючи на обставини, зазначені вище, враховуючи гарантоване право на справедливий розгляд та вирішення справи у розумні строки, а також те, що в судовому засіданні не було встановлено підстав, передбачених статтями 332, 242 КПК України, для призначення експертиз та стороною захисту не доведена необхідність та доцільність їх проведення, суд дійшов висновку, що клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_6 про призначення молекулярно-генетичної експертизи речових доказів та додаткової судово-медичної експертизи по кримінальному провадженню № 0002378 від 08 вересня 2023 року стосовно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого частиною другою статті 121 Кримінального Кодексу України, задоволенню не підлягають.

На підставі викладеного, керуючись статтями, 101,102, 242, 352, 356, 357, 369-372, 376 КПК України, суд

постановив:

У задоволенні клопотань захисника обвинуваченого ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_6 про призначення молекулярно-генетичної експертизи речових доказів та додаткової судово-медичної експертизи по кримінальному провадженню № 0002378 від 08 вересня 2023 року стосовно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого частиною другою статті 121 Кримінального Кодексу України - відмовити.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено та проголошено 12 березня 2026 року о 12 год 45 хв.

Суддя ОСОБА_1