Справа № 646/3533/26
Провадження № 1-кс/646/667/2026
У Х В А Л А

01 квітня 2026 року м. Харків

Слідчий суддя Основ`янського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Чугуївського відділу Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 про арешт майна, подане в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000065 від 27.03.2026 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України,

ВСТАНОВИВ:

31.03.2026 року в провадження слідчого судді Основ`янського районного суду міста Харкова надійшло клопотання прокурора Чугуївського відділу Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 про арешт майна, подане в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000065 від 27.03.2026 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, в обґрунтування якого зазначається, що 26 березня 2026 року до чергової частини ВПД № 1 Куп`янського РВП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення про те, що 26 березня 2026 на відкритій ділянці місцевості за адресою: Харківська область, Куп`янський район, с-ще Шевченкове, вул. Харківський Шлях, біля буд. 32 було зупинено військовослужбовця в/ч НОМЕР_1 ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , із посилкою ТОВ «Нова Пошта», всередині якої виявлено речовину, ззовні схожу на наркотичну.

26.03.2026 в ході огляду місця події, а саме - на відкритій ділянці місцевості за адресою: Харківська область, Куп`янський район, сел. Шевченкове, вул. Харківський Шлях, біля буд. 32 в присутності понятих у ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , було виявлено та вилучено наступні предмети: прозорий полімерний зіп-пакет із речовиною кристалічного походження, поміщено до спец. пакунку PSP1113169; фрагмент полімерного пакунку ТОВ «Нова Пошта» із TTH 0485, поміщено до спец. пакунку PSP1113170.

Відомості про вищевказане правопорушення внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000065 від 27.03.2026 за ознаками кримінального правопорушення - проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

Прокурор у судове засідання не з`явилася, просила розгляд клопотання провести без її участі та участі ОСОБА_4 .

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється, у зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання та надані до нього матеріали, вважає, що клопотання підлягає задоволенню з таких підстав.

Слідчим суддею встановлено, що 26 березня 2026 року до чергової частини ВПД № 1 Куп`янського РВП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення про те, що 26 березня 2026 на відкритій ділянці місцевості за адресою: Харківська область, Куп`янський район, с-ще Шевченкове, вул. Харківський Шлях, біля буд. 32 було зупинено військовослужбовця в/ч НОМЕР_1 ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , із посилкою ТОВ «Нова Пошта», всередині якої виявлено речовину, ззовні схожу на наркотичну. Відомості про вказане кримінальне правопорушення, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000065 від 27.03.2026 за ознаками кримінального правопорушення - проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

В обґрунтування клопотання до матеріалів додано витяг з ЄРДР, рапорт співробітника поліції, протокол огляду місця події від 26.03.2026, постанову про визнання і приєднання до справи речових доказів від 27.03.2026 року, інші матеріали.

Згідно із пунктом 7 частини 2 статті 131 Кримінального процесуального кодексу України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до частини 1 статті 170 Кримінального процесуального кодексу України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно вимог пункту 1 частини 2 статті 170 Кримінального процесуального кодексу України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом частини 3 статті 170 Кримінального процесуального кодексу України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до частини 1 статті 98 Кримінального процесуального кодексу України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до частини 2 статті 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до частини 11 статті 170 Кримінального процесуального кодексу України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відповідно до ч. 1 статті 16 КПК України, позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом

У клопотанні прокурор вказав, що метою накладення арешту на майно, яке тимчасово вилучено в ході огляду, є збереження речових доказів, які мають значення для кримінального провадження. Підставою для арешту майна є наявність достатніх підстав вважати, що вилучене майно може бути використане як докази факту чи обставин, що встановлюються під час розслідування кримінального провадження.

Враховуючи вище викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню, у зв`язку з чим належить накласти арешт на тимчасово вилучене під час огляду майно шляхом тимчасового, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення права на користування, відчуження та розпорядження зазначеним майном будь-яким особам.

Відповідно до статті 175 КПК України, ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Оскільки в матеріалах клопотання міститься достатньо відомостей про факт вчинення кримінального правопорушення та наявність підстав вважати тимчасово вилучене майно доказами в кримінальному провадженні, обмеження права власності на це майно є розумним і співмірним завданням кримінального провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 98, 117, 167-168, 170-173 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Чугуївського відділу Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 , про арешт майна, подане в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000065 від 27.03.2026 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно 26.03.2026 року, а саме: прозорий полімерний зіп-пакет із речовиною кристалічного походження, поміщено до спец. пакунку PSP1113169; фрагмент полімерного пакунку ТОВ «Нова Пошта» із TTH 0485, поміщено до спец. пакунку PSP1113170 шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування будь-яким особам.

Майно, на яке накладено арешт, зберігати у відповідності до порядку, визначеному Постановою Кабінету Міністрів України № 1104 від 19.11.2012 «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду в термін 5 днів з моменту її оголошення. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1