Справа № 991/1756/26
Провадження 1-кс/991/1768/26
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 березня 2026 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , захисника ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу захисника підозрюваної ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_3 на бездіяльність детектива Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у нерозгляді ним клопотання заявника від 20.02.2026 про вчинення процесуальних дій у порядку ст. 220 КПК України у кримінальному провадженні № 0001123 від 27.11.2025,

ВСТАНОВИВ:

25.02.2026 до Вищого антикорупційного суду (далі - ВАКС) надійшла скарга, у якій захисник підозрюваної ОСОБА_4 - адвокат ОСОБА_3 просив зобов`язати детектива (старшого групи детективів) Національного антикорупційного бюро України (далі - НАБУ), який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001123 від 27.11.2025, розглянути його клопотання від 20.02.2026, подане в інтересах ОСОБА_4 , про допит народних депутатів України ОСОБА_5 («ІНФОРМАЦІЯ_1»), ОСОБА_6 («ІНФОРМАЦІЯ_1») та ОСОБА_7 («ІНФОРМАЦІЯ_1») у порядку положень ст. 224 КПК України та в строки, визначені ст.ст. 28, 220 КПК України.

Підставою звернення до слідчого судді з цією скаргою стала відсутність реагування детектива на заявлене клопотання.

У судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 підтримав подану скаргу повністю, наполягаючи на її задоволенні.

Детектив НАБУ ОСОБА_8 у судому засіданні не з`явився, надавши письмові заперечення на подану скаргу, зазначивши про відсутність наразі підстав як для задоволення скарги, так і для вирішення по суті клопотання сторони захисту. Разом з цим детектив зауважив, що розгляд клопотання буде можливий після надання документів, які підтверджують повноваження адвоката як захисника у кримінальному провадженні, про що також було повідомлено сторону захисту листом від 25.02.2026 № 525-296/6705. За таких підстав у задоволенні скарги детектив просив відмовити, при цьому судове засідання проводити без його участі.

Слідчий суддя вважає за можливе перейти до розгляду скарги по суті за відсутності детектива.

Слідчий суддя, заслухавши заявника та дослідивши матеріали провадження, приходить до таких висновків.

Згідно зі ст. 24 КПК України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку передбаченому КПК України.

Статтею 303 КПК України визначені рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, серед яких, відповідно до п. 1 ч. 1 вказаної статті КПК України передбачено право заявника оскаржити бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений КПК України строк.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією і законами України.

Як вбачається з поданих матеріалів, стороною захисту 20.02.2026 засобами електронного поштового зв`язку надіслано НАБУ клопотання про проведення слідчої дії, яка полягала у необхідності проведенні допиту народних депутатів України ОСОБА_5 («ІНФОРМАЦІЯ_1»), ОСОБА_6 («ІНФОРМАЦІЯ_1») та ОСОБА_7 («ІНФОРМАЦІЯ_1»).

Підставами такого звернення до детектива НАБУ став факт здійснення адвокатом ОСОБА_9 захисту ОСОБА_4 , якій 14.01.2026 у межах кримінального провадження № 0001123 від 27.11.2025 повідомлено про підозру за ч. 4 ст. 369 КК України. За версією слідства, підозра полягає у висловленні зі сторони ОСОБА_4 12.01.2026 пропозиції надати народному депутату України (ім`я змінено стороною обвинувачення) для нього та для інших двох народних депутатів неправомірну вигоду в сумі 30 000 (тридцять тисяч) доларів США, що згідно з офіційним курсом грн до іноземних валют, встановленим НБУ, складало 1 292 271 грн, за вчинення ним та іншими народними депутатами дій з використанням наданої їм влади та службового становища, а саме за голосування під час пленарного засідання Верховної Ради України 13.01.2026 за законопроекти таким чином, як було визначено нею («за», «проти», «утримався»).

Вказане клопотання подане стороною захисту у порядку ст. 224 КПК України.

Втім, не отримавши жодної відповіді в межах строків, встановлених ст. 220 КПК України, від детектива НАБУ, зумовили звернення захисника підозрюваної ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_3 до слідчого судді зі скаргою про зобов`язання детектива розглянути вказане клопотання від 20.02.2026.

Відповідно до ч. 2 ст. 22 КПК України сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених КПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 26 КIIК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 220 КПК України клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій та у випадках, установлених КПК України, іншої особи, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, або її представника слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав.

Разом з тим, в силу приписів ч. 3 ст. 93 КПК України, сторона захисту здійснює збирання доказів шляхом витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, службових та фізичних осіб речей, копій документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій, актів перевірок; ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів. Ініціювання стороною захисту проведення слідчих (розшукових) дій здійснюється шляхом подання слідчому, прокурору відповідних клопотань, які розглядаються в порядку, передбаченому ст. 220 КПК України. Постанова слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій може бути оскаржена слідчому судді.

Частиною 2 ст. 220 КПК України визначено, що про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй.

Варто зауважити, що матеріали справи не містять доказів розгляду детективом НАБУ вищевказаного клопотання сторони захисту від 20.02.2026. Постанова про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання також відсутня.

Водночас із заперечень на скаргу детектива НАБУ ОСОБА_8 та доданого до них листа від 25.02.2026 № 525-256/6705, адресованого адвокату ОСОБА_3 , слідує про відсутність підстав для розгляду клопотання по суті до моменту надання ОСОБА_3 документів, які підтверджують повноваження адвоката як захисника у кримінальному провадженні № 0001123 від 27.11.2025.

В основу такого листа детектив НАБУ ОСОБА_8 поклав факт не виконання у повній мірі адвокатом ОСОБА_3 під час надіслання клопотання від 20.02.2026 вимог ст. 50 КПК України, яка підтверджує повноваження захисника на участь у кримінальному провадженні. За твердженнями детектива, адвокат на підтвердження своїх повноважень до клопотання додав копію ордеру на надання правової допомоги, яка завірена в установленому порядку (накладено КЕП). Втім, копію свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю № 827, яку теж додано до клопотання, не завірено жодним чином, що, на переконання детектива, унеможливлює підтвердження її відповідності оригіналу.

Такі доводи детектива і стали причиною нерозгляду органом досудового розслідування клопотання сторони захисту про проведення допиту в цьому кримінальному провадженні.

Дослідивши подані матеріали, слідчий суддя дійшов висновку, що детектив НАБУ не виконав свої зобов`язання, визначені КПК України, щодо реагування на звернення до нього у порядку ст. 220 КПК України з огляду на таке.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 50 КПК України повноваження захисника підтверджуються: 1) свідоцтвом про право на зайняття адвокатською діяльністю; 2) ордером, договором із захисником або дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Варто зауважити, що повноваження захисника за змістом цієї статті Кодексу підтверджуються ордером або договором, свідоцтво ж лише підтверджує статус адвоката. Тобто ордер - це документ, що посвідчує повноваження у конкретній справі (провадженні), а свідоцтво - це документ, що засвідчує право на професію.

Вимога детектива щодо додаткового завірення копії свідоцтва електронним цифровим підписом не ґрунтується на нормах процесуального права, оскільки основним документом, що фіксує волевиявлення клієнта та обсяг повноважень адвоката у конкретному провадженні, є саме ордер.

Відповідно до Положення про ордер (зі змінами), затвердженого рішенням РАУ № 119, ордер, згенерований через Особистий кабінет адвоката на сайті НААУ та підписаний кваліфікованим електронним підписом (КЕП), є електронним документом, що має таку ж юридичну силу, як і паперовий ордер, згенерований та підписаний власноруч.

Стаття 7 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» визначає оригінал електронного документа як примірник з обов`язковими реквізитами, включно з електронним підписом (ЕП/КЕП). Він має таку ж юридичну силу, як і паперовий, дозволяє перевірити цілісність, а у разі створення ідентичних паперового та електронного документів, обидва вважаються оригіналами.

Поміж тим, слід відзначити, що за приписами сказаної статті Закону оригіналом електронного документа є примірник з електронним підписом автора. В той же час автором свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю є Рада адвокатів регіону, тому адвокат не може накласти КЕП на скан-копію свідоцтва так, щоб вона стала електронним оригіналом, бо він не видавав цей документ. Накладення КЕП на скан свідоцтва є ніщо іншим, як лише способом завірення копії, але вартим уваги є те, що Верховний Суд в постанові від 07.10.2020 у справі № 991/4814/20 вже вказав, що КПК України не вимагає обов`язкового завірення копії свідоцтва, достатньо надати саму копію.

Аналізуючи викладене, слідчий суддя зауважує, що вимога детектива щодо накладення КЕП на копію свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю є безпідставною, оскільки: (1) ст. 50 КПК України не визначає свідоцтво як документ, що підтверджує повноваження у справі (таким є ордер); (2) Положення про ордер регулює виключно порядок створення електронного ордера, а не копій свідоцтв; (3) статус адвоката є публічно доступним у ЄРАУ, а тому сумніви детектива щодо дійсності свідоцтва усуваються шляхом перевірки реєстру, а не блокуванням розгляду клопотання.

Зрештою, слідчий суддя зазначає, що відмова у розгляді клопотання з підстав відсутності КЕП на копії свідоцтва (при наявності належного ордера) є проявом надмірного формалізму, що обмежує право на захист, гарантоване ст. 59 Конституції України та ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 05.12.2018 у справі № 810/2259/17, де зазначено, що суворі вимоги до підтвердження повноважень адвоката не повинні перешкоджати доступу до правосуддя.

Таким чином, враховуючи, що адвокатом було надано ордер, підписаний КЕП, повноваження захисника вважаються підтвердженими належним чином. А відтак, на переконання слідчого судді, детектив, отримавши клопотання від 20.02.2026, був зобов`язаний розглянути його по суті у строк, визначений ст. 220 КПК України.

Зважаючи на таке, слідчий суддя доходить до переконання, що реагування на подане клопотання дійсно відсутнє зі сторони органу досудового розслідування, що підтверджується наявними матеріалами справи, а тому скарга правомірно заявлена стороною захисту до слідчого судді.

За таких обставин, скарга захисника підозрюваної ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_3 підлягає задоволенню та зобов`язанню детектива (старшого детектива) НАБУ, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001123 від 27.11.2025, розглянути клопотання сторони захисту від 20.02.2026 про допит народних депутатів України у порядку положень ст. 224 КПК України та в строки, визначені ст.ст. 28, 220 КПК України.

Керуючись статтями 7, 9, 220, 303-307, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу задовольнити.

Зобов`язати детектива (старшого групи детективів) Національного антикорупційного бюро України, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001123 від 27.11.2025, розглянути клопотання від 20.02.2026 адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ОСОБА_4 , про допит народних депутатів України ОСОБА_5 («ІНФОРМАЦІЯ_1»), ОСОБА_6 («ІНФОРМАЦІЯ_1») та ОСОБА_7 («ІНФОРМАЦІЯ_1») у порядку положень ст. 224 КПК України та в строки, визначені ст.ст. 28, 220 КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1