Справа № 357/7074/21
У Х В А Л А

01 квітня 2026 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючий суддя ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

захисника ОСОБА_8 ,

розглянувши в м. Біла Церква, у відкритому судовому засіданні, заяву захисника ОСОБА_8 , про відвід колегії суддів, у кримінальному провадженні № 000643, яке внесене до ЄРДР 10 серпня 2020 року, стосовно ОСОБА_6 , за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 3 ст. 146, ст. 340 КК України та ОСОБА_7 , за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 3 ст. 146, ч. 2 ст. 127, ст. 340, п. 3, 12 ч. 2 ст. 115, ч. 4, 5 ст. 27 ч. 1 ст. 366, ч. 4 ст. 358 КК України,

У С Т А Н О В И В:

на розгляді в суді перебуває кримінальне провадження № 000643, яке внесене до ЄРДР 10 серпня 2020 року, стосовно ОСОБА_6 , за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 3 ст. 146, ст. 340 КК України та ОСОБА_7 , за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 3 ст. 146, ч. 2 ст. 127, ст. 340, п. 3, 12 ч. 2 ст. 115, ч. 4, 5 ст. 27 ч. 1 ст. 366, ч. 4 ст. 358 КК України.

У судовому засіданні від 01 квітня 2026 року захисник ОСОБА_8 заявив відвід колегії суддів, посилаючись на її упередженість. Він стверджував, що склад суду надає прокурору підказки стосовно обсягу доказів, які необхідно надати для підтвердження винуватості його підзахисних. На його думку, вказані дії складу суду погіршують становище обвинувачених та ставлять сторону захисту в нерівне становище зі стороною обвинувачення.

Обвинувачений ОСОБА_6 спочатку вирішення питання про відвід покладав на розсуд суду, а після уточнюючих запитань підтримав позицію свого захисника щодо відводу колегії суддів.

Обвинувачений ОСОБА_7 підтримав позицію свого захисника.

Прокурор ОСОБА_5 заперечила проти відводу, посилаючись на те, що заявлений відвід є зловживанням правом на відвід. Вона вважала, що відвід не може бути інструментом вираження незгоди з процесуальними рішеннями суду (у даному випадку, щодо черговості дослідження доказів), у зв`язку з чим, посилаючись на невмотивованість та безпідставність заявленого відводу, просила відмовити в його задоволенні.

Суд заслухавши учасників судового провадження, дослідивши матеріали кримінальної справи, дійшов висновку, що в задоволенні заявленого відводу слід відмовити.

Відповідно до ч. 1 ст. 75 КПК України, слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 80 КПК України, за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, дізнавач, захисник, представник, експерт, представник персоналу органу пробації, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід.

За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні (ч. 2 ст. 80 КПК України).

Згідно з ч. 4 ст. 80 КПК України, заяви про відвід під час досудового розслідування подаються одразу після встановлення підстав для такого відводу. Заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Подання заяви про відвід після початку судового розгляду допускається лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду.

У разі заявлення відводу одному, кільком або всім суддям, які здійснюють судове провадження колегіально, його розглядає цей же склад суду (ч. 1 ст. 81 КПК України).

Суд зазначає, що захисник заявив відвід з мотивів наявності обставин, які викликають сумнів у неупередженості колегії суддів.

Відповідно до ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який … встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно із практикою Європейського суду з прав людини, принципи незалежності і безсторонності тісно взаємопов`язані і, відповідно до обставин, можуть потребувати загальної перевірки (п. 107, рішення ЄСПЛ у справі «Олександр Волков проти України» від 09 жовтня 2013 року, за заявою № 21722/11).

Наявність безсторонності відповідно до пар. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (п. 49 рішення ЄСПЛ у справі «Білуха проти України» від 09 листопада 2006 року за заявою № 33949/02).

Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (п. 50 рішення ЄСПЛ у справі «Білуха проти України» від 09 листопада 2006 року за заявою № 33949/02).

Стосовно об`єктивного критерію слід визначити, окремо від поведінки самої судді, чи існували переконливі факти, які б могли свідчити про його безсторонність. Це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (п. 52 рішення ЄСПЛ у справі «Білуха проти України» від 09 листопада 2006 року за заявою № 33949/02).

Отже, на думку суду, для того, щоб стверджувати про упередженість судді, необхідні об`єктивні та обґрунтовані причини, які підтверджуються доказами, а не лише позиція заінтересованої у відводі особи.

Судом установлено, що як на обставину, яка свідчить про упередженість складу суду, захисник вказував на те, що під час судового засідання прокурору були надані підказки стосовно обсягу доказів, які необхідно надати для підтвердження винуватості його підзахисних.

У відповідь на вказаний аргумент, суд зазначає, що під час судового розгляду, здійснення складом суду повноважень, вимагає він нього, з`ясування, в тому числі шляхом уточнюючих питань, позиції учасників кримінального провадження, щодо обставин, які підлягають доказуванню, зокрема, стосовно підстав та обсягу проведених слідчих (розшукових) дій, документів, які їх стосуються, або складених за їх результатами тощо.

Суд вважає, що належне здійснення складом суду вказаних повноважень, не може розцінюватися, як підказка будь-якому з учасників кримінального провадження, а тим паче бути підставою для відводу.

Отож, на думку суду, захисник помилково ототожнює належне здійснення складом судом покладених на нього обов`язків, як підказки стороні обвинувачення і упереджене ставлення до сторони захисту.

Отже, суд вважає, що заявлений захисником відвід є безпідставним, а тому в його задоволенні відмовляє.

Керуючись ст. 75, 80-82, 392, 395, 532 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

в задоволенні заяви захисника ОСОБА_8 , про відвід колегії суддів, у кримінальному провадженні № 000643, яке внесене до ЄРДР 10 серпня 2020 року, стосовно ОСОБА_6 , за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 3 ст. 146, ст. 340 КК України та ОСОБА_7 , за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 3 ст. 146, ч. 2 ст. 127, ст. 340, п. 3, 12 ч. 2 ст. 115, ч. 4, 5 ст. 27 ч. 1 ст. 366, ч. 4 ст. 358 КК України, - відмовити.

Ухвала не може бути оскаржена в апеляційному порядку. Заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч. 1 ст. 392 КПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Повний текст ухвали проголошений - 03 квітня 2026 року о 08:10 год.

Головуючий - суддя

Білоцерківського міськрайонного суду ОСОБА_9

Київської області

Суддя

Білоцерківського міськрайонного суду Олег ГРЕБІНЬ

Київської області

Суддя

Білоцерківського міськрайонного суду ОСОБА_10

Київської області