Провадження № 1-кс/761/7780/2026
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 березня 2026 року

слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні клопотання заступника начальника відділу Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно в межах кримінального провадження внесеного до ЄРДР за № 0000535 від 29.04.2023

ВСТАНОВИВ:

В провадженні слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва перебуває вищевказане клопотання.

Клопотання обґрунтовано тим, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000535 від 29.04.2023, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 407, ч. 4 ст. 358, ч. 5 ст. 190 КК України.

Досудовим розслідуванням установлено, що ОСОБА_4 , 11.10.2023 близько 15 години 27 хвилин, діючи умисно, переслідуючи корисливі мотиви, з метою незаконного збагачення, перебуваючи у службовому приміщенні приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 використав завідомо підроблений документ - довіреність від імені ОСОБА_6 на ім`я ОСОБА_4 , посвідчену Консульським відділом Посольства України в Королівстві Бельгія №570/987 від 16.08.2023, надавши її нотаріусу ОСОБА_5 для реєстрації в Єдиному реєстрі довіреностей, що спричинило наслідки правового характеру, а саме отримання ОСОБА_4 права розпоряджатися домоволодінням та земельною ділянкою ОСОБА_6 , які розташовані за адресою: АДРЕСА_2 , вартістю 19133700 гривень.

У подальшому, 06.12.2023 у невстановлений в ході досудового розслідування час, ОСОБА_4 у присутності приватного нотаріуса Бучанського нотаріального округу Київської області ОСОБА_7 у приміщенні офісу, який розташований за адресою: АДРЕСА_3 , уклав з ОСОБА_8 , який діяв за попередньою змовою групою осіб з ОСОБА_4 та іншими невстановленими особами, договір купівлі-продажу домоволодіння та земельною ділянки, що розташовані за адресою: АДРЕСА_2 , забезпечивши незаконне відчуження належного ОСОБА_6 вищевказаного майна вартістю 19133700 гривень на користь ОСОБА_9 , заподіявши потерплому ОСОБА_6 шкоди у розмірі 19133700 гривень.

Під час допиту підозрюваного ОСОБА_4 , було встановлено, що у липні 2023 року він познайомився з ОСОБА_10 , який залучив його до вчинення кримінального правопорушення. Тим самим, контролював та супроводжував ОСОБА_4 із міста Дніпро до м. Києва на реєстрацію довіреності консульства Королівства Бельгії на його ім`я та заключення договору купівлі-продажу будинку.

За результатами проведеного огляду інформації, яку отримано з ПрАТ «Київстар» та ТОВ «Лайфселл» було встановлено, що ОСОБА_10 контактував з ОСОБА_4 та знаходився в місці вчинення кримінального правопорушення.

16.03.2026 в період часу з 06 год. 30 хв. по 07 год. 17 хв. на підставі ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва проведено обшук за місцем проживання ОСОБА_10 , за адресою: АДРЕСА_4 в ході проведення якого виявлено та вилучено мобільний телефон марки «Iphone» моделі 10Х» з сім-картою мобільного оператора «Київстар» з номером НОМЕР_1 , який запаковано до сейф-пакету № ВУМ 1005317.

Допитаний як свідок ОСОБА_10 пояснив, що у 2023 році він познайомився з особою на ім`я ОСОБА_11 , який запропонував свідку підшукати особу, яка зможе допомогти у переоформлені будинку, який зі слів ОСОБА_11 належить йому, так як у нього маються проблеми з документами. Так, свідок запропонував вчинити вказані дії знайомому ОСОБА_4 який мешкав у м. Дніпро, на що останній погодився та в подальшому ОСОБА_10 , виконуючи вказівки ОСОБА_11 супроводжував ОСОБА_4 з м. Дніпро до м. Києва та Київської області до нотаріусів, щодо вчинення дій з переоформлення будинку.

Таким чином, на вилученому мобільному телефоні, який належить ОСОБА_10 може міститись інформація щодо вчинення вказаних кримінальних правопорушень, а також відомості про особу на ім`я ОСОБА_11 , яка може бути причетна до вчинення злочинів.

Вказаний мобільний телефон має значення для досудового розслідування, та може містити відомості, які будуть використані як докази під час розслідування кримінального провадження та під час судового розгляду.

Вилучений об`єкт визнаний речовим доказом у кримінальному провадженні.

Таким чином, з метою забезпечення схоронності вказаних вище речових доказів, враховуючи, що з матеріалів досудового розслідування вбачається наявність достатніх підстав вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України та мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, необхідно накласти арешт на зазначене майно.

Враховуючи вищевикладене з метою забезпечення подальшого повного, всебічного та об`єктивного розслідування вказаного кримінального провадження, та збереження речових доказів, проведення експертиз, допитів свідків та проведення інших слідчих дій прокурор вважає за необхідне накласти арешт на вилучене майно.

Прокурор просив суд проводити розгляд клопотання без його участі та просив його задовольнити.

Власник майна, будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду клопотання, в судове засідання не з`явився, що не перешкоджає розгляду.

Дослідивши клопотання про арешт майна та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Положеннями ч. 2, ч. 6 ст. 170 КПК України визначено, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Зазначене в клопотанні майно, підпадає під ознаки речових доказів, оскільки зберегло на собі сліди кримінального правопорушення та містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Відповідно до практики Європейського суду, для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинна бути розумна співмірність між використовуваними інструментами і тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Розумна рівновага має зберігатися між загальними інтересами суспільства та вимогами дотримання основних прав особи (рішення у справі "АГОСІ" проти Сполученого Королівства" (AGOSI v. the United Kingdom від 24 жовтня 1986 року, серія А, № 108, п. 52). Іншими словами, заходи щодо обмеження права власності мають бути пропорційними щодо мети їх застосування.

Приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого розслідується кримінальне провадження та в межах якого подано дане клопотання, з метою збереження речових доказів, слідчий суддя приходить до висновку, що наявні достатні підстави для арешту вказаного у клопотанні прокурора майна.

Керуючись вимогами ст. ст. 131, 132, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора ОСОБА_3 - задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке 16.03.2026 виявлено та вилучене в ході проведення обшуку на підставі ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва обшук за місцем мешкання ОСОБА_10 за адресою: АДРЕСА_4 , а саме:

- мобільний телефон марки «Iphone» моделі 10Х» з сім-картою мобільного оператора «Київстар» з номером НОМЕР_1 , який запаковано до сейф-пакету № ВУМ 1005317.

Заборонити власнику майна, третім особам відчужувати, розпоряджатись та користуватись вказаним майном.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Крім того, відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1