Номер провадження 1-кс/205/1022/26
Провадження № 1-кс/205/1022/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 березня 2026 року м. Дніпро

Слідчий суддя Новокодацького районного суду міста Дніпра ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання ОСОБА_3 про встановлення слідчим суддею процесуальних строків у кримінальному провадженні № 000049,

ВСТАНОВИВ:

До Новокодацького районного суду міста Дніпра 27 лютого 2026року надійшло клопотання потерпілого ОСОБА_3 про встановлення дізнавачу СД ВП№1 ДРУП №1 ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 та керівнику досудового розслідування у кримінальному провадженні №000049 прокурору Західної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_5 процесуальних строків тривалістю 10 днів для проведення слідчих ,а саме допиту свідків з участю потерпілого , та 60 днів для виконання інших процесуальних дій, необхідних та достатніх для закінчення досудового слідства та прийняття одного з процесуальних рішень передбачених ч.2 ст.283 КПК України у вказаному кримінальному провадженні.

В обгрунтування клопотання потерпілий ОСОБА_3 зазначив, що в провадженні СД ВП№1 ДРУП №1 ГУНП в Дніпропетровській області знаходиться кримінальне провадження №000049 від 14.11.2024року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ст.356 КК України. В зазначеному кримінальному проваджені ОСОБА_3 є потерпілим . Досудове розслідування здійснює дізнавач СД ВП№1 ДРУП №1 ГУНП в Дніпропетровській області старший лейтенант ОСОБА_4 , процесуальне керівництво здійснює прокурор Західної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_5 . Потерпілий зазначає, що досудове розслідування у даному кримінальному провадженні триває вже понад 15 місяців незважаючи на його нескладність. Починаючи з 09 липня 2025року потерпілий ОСОБА_3 неодноразово звертався з клопотаннями до дізнавача ОСОБА_4 , так і до процесуального керівника досудового розслідування про додатковий допит з його участю осіб, які були свідками події, яка мала місце 09 листопада 2024року за адресою: м. Дніпро, вул. Ковельська б.46. Потерпілий просив провести додатковий допит наступних осіб: слюсарів Дніпровської філії ТОВ «Газорозподільні мережі України» ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , громадянина ОСОБА_8 та його сина ОСОБА_9 . На дату звернення потерпілого зі скаргою- дізнавач ОСОБА_4 , не зважаючи на вказівки процесуального керівника прокурора Західної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_5 , не провів зазначених процесуальних дій з участю потерпілого. Потерпілий ОСОБА_3 наполягає на проведенні зазначених процесуальних дій з його участю, вважає, що це необхідно для повноти досудового розслідування, а бездіяльність дізнавача приводить до ризику втрати доказів у кримінальному провадженні та порушення його прав потерпілого. Просив клопотання задовольнити і встановити дізнавачу процесуальні строки , які повинні бути розумними, для проведення слідчих дій.

Потерпілий ОСОБА_3 надав суду заяву про розгляд клопотання без його участі, наполягав на його задоволенні.

Дізнавач СД ВП№1 ДРУП №1 ГУНП в Дніпропетровській області старший лейтенант ОСОБА_4 надав слідчому судді заяву про розгляд клопотання без його участі.

Прокурор Західної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_5 надав слідчому судді заяву про розгляд клопотання потерпілого ОСОБА_3 без його участі, рішення ухвалити на розсуд суду.

Слідчий суддя, ознайомившись з клопотанням потерпілого, дослідивши матеріали клопотання та матеріали кримінального провадження №000049 від 14.11.2024року, дійшов наступних висновків.

Статтею 55 Конституції України регламентовано, що кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Положеннями ст. 24 КПК України встановлено, що кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого, а також на перегляд вироку, ухвали суду, що стосується його прав, свобод, законних інтересів, судом вищого рівня в порядку, передбаченому КПК України.

За змістом ч. 2 ст. 19 Конституції України, прокурор, слідчий суддя, суд, як і інші органи державної влади та їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 7 КПК України, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відноситься засада законність, згідно з якою, під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, дізнавач зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Відповідно до змісту п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України, слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Таким чином, законодавець чітко визначив роль слідчого судді у системі кримінального судочинства: забезпечити, аби правоохоронні органи під час здійснення наданих їм повноважень не порушували права, свободи і інтереси особи.

Це завдання може виправдати різноманітні повноваження слідчого судді, спрямовані на забезпечення прав, свобод і інтересів осіб, навіть якщо вони недостатньо чітко передбачені законодавством. Приклад таких повноважень можна знайти у статті 206 КПК України, коли законодавство зобов`язує слідчого суддю «вжити необхідних заходів», не визначаючи перелік цих заходів.

Верховний Суд в ухвалі від 06.03.2018 у справі № 243/6674/17-к зазначив, що кримінальне процесуальне законодавство за своєю суттю складає корпус положень, які обмежують свободу дій держави при розслідуванні злочинів. Сенс кримінального процесуального законодавства у демократичній країні полягає в тому, щоб збалансувати цей легітимний інтерес у розслідуванні злочинів з іншими не менш важливими цінностями і інтересами суспільства: захистом від надмірного втручання держави в приватну сферу, захистом від свавілля, цінністю особистої свободи, запобіганню приниженню гідності, цінністю сімейних зв`язків, свободою підприємницької діяльності тощо.

Саме на судову систему покладено обов`язок забезпечити, аби дотримувався визначений в законі баланс між потребами розслідування і іншими суспільними цінностями. Відповідно до ч. 1 ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

За вимогами ч. 1 ст. 28 КПК України, під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.

Частиною 2 статті 28 КПК України регламентовано, що проведення досудового розслідування у розумні строки забезпечує прокурор, слідчий суддя (в частині строків розгляду питань, віднесених до його компетенції), а судового провадження - суд.

Разом з тим, ч. 6 ст. 28 КПК України містить спеціальну норму, за якою підозрюваний, обвинувачений, потерпілий, інші особи, права чи інтереси яких обмежуються під час досудового розслідування, мають право на звернення до прокурора, слідчого судді або суду з клопотанням, в якому викладаються обставини, що обумовлюють необхідність здійснення кримінального провадження (або окремих процесуальних дій) у більш короткі строки, ніж ті, що передбачені процесуальним законом.

Ця норма співвідноситься із положеннями ч. ч. 1, 2 ст. 114 КПК України, які передбачають, що для забезпечення виконання сторонами кримінального провадження вимог розумного строку слідчий суддя, суд має право встановлювати процесуальні строки у межах граничного строку, передбаченого цим Кодексом, з урахуванням обставин, встановлених під час відповідного кримінального провадження. Будь-які строки, що встановлюються прокурором, слідчим суддею або судом, не можуть перевищувати меж граничного строку, передбаченого КПК України, та мають бути такими, що дають достатньо часу для вчинення відповідних процесуальних дій або прийняття процесуальних рішень та не перешкоджають реалізації права на захист.

Отже, передбачений ч. 2 ст. 28 КПК України обов`язок слідчого судді стежити за дотриманням розумного строку при розгляді питань, віднесених до його компетенції, не виключає можливості розгляду ним клопотань, поданих на підставі ч. 6 ст. 28 КПК України, та встановлення процесуальних строків відповідно до положень ст. 114 КПК України.

Наведене узгоджується з позиціями, викладеними, зокрема, Другою судовою палатою Касаційного кримінального суду Верховного Суду у постанові від 18.10.2019 у справі № 757/37346/18-к (провадження 51-1329км19), Третьою судовою палатою Касаційного кримінального суду Верховного Суду у постанові від 25.03.2020 у справі № 757/5607/19-к (провадження 51-4094км19) та Першою судовою палатою Касаційного кримінального суду Верховного Суду у постанові від 24.12.2020 у справі № 757/23781/20 (провадження 51-3138км20), які враховуються слідчим суддею в силу вимог ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», згідно з якою, висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Як убачається з наявних у розпорядженні слідчого судді матеріалів, СД ВП№1 ДРУП №1 ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №000049 від 14.11.2024року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.356 КК України.

З даних витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань слідує, що досудове розслідування у кримінальному провадженні №000049 від 14.11.2024року здійснюється за заявою ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , в якій він повідомляє про те, що його сусід ОСОБА_9 самовільно, всупереч встановленому законом порядку вчинив дії правомірність яких оспорюється заявником, чим завдав фактичної шкоди ОСОБА_3 .

ОСОБА_3 визнано потерпілим у вказаному кримінальному провадженні, попередня кваліфікація ст.356 КК України.

Таким чином, слідчий суддя доходить висновку, що вказане клопотання подано уповноваженою особою та у спосіб, визначений ч. 6 ст. 28 КПК України, а відтак підлягає розгляду в судовому засіданні.

Як установлено слідчим суддею в ході розгляду клопотання, органом досудового розслідування проведено низку слідчих (розшукових) та процесуальних дій, направлених на збирання, перевірку і оцінку доказів, з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження №000049 від 14.11.2024року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.356 КК України.

Стороною обвинувачення у даному кримінальному провадженні, в якому досудове розслідування триває понад 15 місяців, жодній особі не повідомлено про підозру, як і не прийнято рішення про його закриття в порядку ст. 284 КПК України.

Отже, наведене дає підстави для висновку, що досудове розслідування у кримінальному провадженні №000049 від 14.11.2024року проводиться з порушенням однієї із засад кримінального провадження - розумність строків.

Враховуючи, що заявником у клопотанні порушується питання щодо недотримання стороною обвинувачення розумних строків у кримінальному провадженні, слідчий суддя бере до уваги практику Європейського суду з прав людини з питань застосування ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) в частині оцінки розумності строку проведення досудового слідства.

Статтею 14 Міжнародного пакту про громадянські та політичні права 1966 року передбачено, що кожен має право при розгляді будь-якого пред`явленого йому кримінального обвинувачення бути судимим без невиправданої затримки (п.п. «с» п. 3).

Розумність строків відповідно до ст. 7 КПК України, є однією із загальних засад кримінального провадження.

У контексті «розумного» строку судового розгляду, у своєму рішенні «Поліщук проти України» від 15.10.2009 ЄСПЛ визнав порушення ст. 6 параграфу 1 Конвенції і зазначив, що «Відповідно ст. 6 параграфу 1 кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення (п. 19).

З аналізу практики ЄСПЛ щодо тлумачення положення «розумний строк» вбачається, що строк, який можна визначити розумним, не може бути однаковим для всіх справ і було б неприродно встановлювати один строк у конкретному цифровому виразі для усіх випадків. Таким чином, у кожній справі виникає проблема оцінки розумності строку, яка залежить від певних обставин (рішення у справі «Броуган та інші проти Сполученого Королівства» від 29.11.1988).

У контексті кримінального провадження, Конституційний Суд України, у своєму рішенні від 30.01.2003 (справа про розгляд судом окремих постанов слідчого і прокурора) відзначив, що «поняття розумний строк досудового слідства є оціночним, тобто таким, що визначається у кожному конкретному випадку з огляду на сукупність усіх обставин вчинення і розслідування злочину». Визначення розумного строку досудового слідства залежить від багатьох факторів, включаючи обсяг і складність справи, кількість слідчих дій, число потерпілих та свідків, необхідність проведення експертиз та отримання висновків тощо. Але за будь-яких обставин строк досудового слідства не повинен перевищувати меж необхідності. Досудове слідство повинно бути закінчене у кожній справі без порушення права на справедливий судовий розгляд і права на ефективний засіб захисту, що передбачено ст. ст. 6, 13 Конвенції.

У справі «Антоненков проти України» Європейський суд наголосив, що «розумність тривалості провадження має бути оцінена в світлі конкретних обставин справи з врахуванням критеріїв, напрацьованих Європейським судом, зокрема складності справи та поведінки заявника і відповідних державних органів. Крім того, також має прийматись до уваги характер процесу та значення, яке він мав для заявника (рішення у справі «Антоненков та інші про України» від 22.11.2005, остаточне).

Поряд з вищевикладеним, слідчий суддя приймає до уваги і критерії для визначення розумності строків кримінального провадження, передбачені ч. 3 ст.28 КПК України, згідно з якими, критеріями для визначення розумності строків кримінального провадження є: 1) складність кримінального провадження, яка визначається з урахуванням кількості підозрюваних, обвинувачуваних та кримінальних правопорушень, щодо яких здійснюється провадження, обсягу та специфіки процесуальних дій, необхідних для здійснення досудового розслідування тощо; 2) поведінка учасників кримінального провадження; 3) спосіб здійснення слідчим, прокурором і судом своїх повноважень.

Слідчим суддею встановлено, що потерпілий ОСОБА_3 , починаючи з 09 липня 2025року, неодноразово звертався до дізнавача ОСОБА_4 та процесуального керівника з клопотанням про додатковий допит свідків з його обов`язковою участю . Дізнавачем ОСОБА_4 було задоволено клопотання потерпілого, але незважаючи на вказівки процесуального керівника прокурора ОСОБА_5 - додаткові допити свідків з обов`язковою участю потерпілого не були проведені в розумні строки.

Стороною обвинувачення не підтверджено і не наведено аргументів, які б свідчили про особливу складність провадження, так само, не наведено відомостей, які б свідчили про наявність перешкод або труднощів у розслідуванні цього кримінального провадження.

Тобто, стороною обвинувачення не наведено обставин, що перешкоджали здійснити раніше зазначені процесуальні дії у даному кримінальному провадженні.

Викладене вище свідчать про необхідність встановлення органу досудового розслідування чітких процесуальних строків для вчинення процесуальної дії, а саме додаткового допиту осіб, які були свідками події, яка мала місце 09 листопада 2024року за адресою: АДРЕСА_1, а саме: слюсарів Дніпровської філії ТОВ «Газорозподільні мережі України» ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , громадянина ОСОБА_8 та його сина ОСОБА_9 з обов`язковою участю потерпілого ОСОБА_3 .

Також, слідчий суддя вважає, що достатнім та розумним буде процесуальний строк тривалістю 15(п`ятнадцять ) днів.

Щодо, вимог клопотання потерпілого про встановлення процесуального строку тривалістю 60 днів для виконання інших процесуальних дій, необхідних та достатніх для закінчення досудового слідства і прийняття одного з процесуальних рішень , передбачених ч.2 ст.283 КПК України у кримінальному провадженні №000049 від 14.11.2024року- слідчий суддя вважає, що зазначена вимога не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 28 КПК України під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень.

Відповідно до ч. 1 ст. 114 КПК України передбачено можливість установлення певного процесуального строку в межах граничного строку.

Відповідно до ч. 3 ст. 26 КПК України, слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Одночасно слідчий суддя враховує, що відповідно до ч. 1 ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачені цим Кодексом, а також те, що відповідно до ст. ст. 36, 40 КПК України прокурор та дізнавач є самостійними у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень - забороняється.

Слідчий суддя не наділений правом перебирати на себе повноваження прокурора та встановлювати процесуальні строки за межами питань, що віднесені до його компетенції. Безпосереднє встановлення строку для виконання всіх слідчих та процесуальних дій, необхідних та достатніх для закінчення досудового розслідування, не належить до компетенції слідчого судді.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.1-35, 113, 114, 116, 303-309 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ОСОБА_3 про встановлення слідчим суддею процесуальних строків у кримінальному провадженні № 000049 - задовольнити частково.

Встановити дізнавачу СД ВП № 1 ДРУП № 1 ГУНП в Дніпропетровській області старшому лейтенанту поліції ОСОБА_10 та керівнику досудового розслідування у кримінальному провадження № 000049 прокурору Західної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_11 процесуальний строк тривалістю 15 (п`ятнадцять) днів для проведення за участю ОСОБА_3 допиту свідків - слюсарів Дніпровської філії Товариства з обмеженою відповідальністю «Газорозподільні мережі України» ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , а також громадянина ОСОБА_8 , з дня набрання вказаною ухвалою законної сили.

В іншій частині у задоволенні клопотання - відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали проголошено 09 березня 2026 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1