ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
У Х В А Л А

02 березня 2026 року місто Фастів

Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючої судді ОСОБА_1 ,

за участі:

секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши під час судового засідання у кримінальному провадженні № 0000157 від 23.06.2021 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, клопотання про обрання обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою,

ВСТАНОВИВ:

На розгляді Фастівського міськорайонного суду Київської області перебуває кримінальне провадження обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 03.11.2025 року зупинено провадження у справі у зв`язку з оголошенням у розшук обвинуваченого ОСОБА_4 та наданням дозволу на його затримання з метою приводу для розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

26.01.2026 на електронну адресу суду надійшло повідомлення про те, що 15.01.2026 слідчим суддею Миронівського районного суду Київської області ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою у ДУ «Київський слідчий ізолятор».

27.01.2026 відновлено судове провадження укримінальному провадженні № 0000157 від 23.06.2021 за обвинуваченням ОСОБА_4

02.03.2026 у судовому засіданні, під час вирішення клопотання прокурора про обрання обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою із визначенням розміру застави, прокурор подане клопотання підтримав, просив його задовольнити, обґрунтовуючи наступним. Протягом 2025 року обвинувачений ОСОБА_4 ухилявся від суду, зокрема, не прибув у судові засідання 16.01.2025, 12.02.2025, 05.05.2025, 10.09.2025, 06.10.2025. Також прокурор зазначив, що обвинувачений може знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, оскільки має зв`язки у правоохоронних органах та достовірно знає як можна приховати свої злочинні дії; обвинувачений може незаконно впливати на свідків та експертів у цьому кримінальному провадженні, оскільки свідки не допитані ще судом; може вчинити інше кримінальне правопорушення, що підтверджується перебуванням ОСОБА_4 в розшуку, про що зазначено на офіційному веб-ресурсі МВС України у розділі «Розшук осіб, які переховуються від органів влади».

Прокурор вважає, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не здатні забезпечити належу процесуальну поведінку обвинуваченого, а тому просив клопотання задовольнити.

Обвинувачений ОСОБА_4 просив суд обрати йому запобіжний захід у виді домашнього арешту із носінням електронного браслету за місцем проживання у його матері. Свою позицію обґрунтовував тим, що він не ухилявся від суду, а постійно заявляв клопотання про участь у судових засіданнях в режимі відео конференції, оскільки в умовах воєнного стану боявся за своє життя. Кримінальне правопорушення, у якому від підорюється і у межах якого йому обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою Миронівським районним судом Київської області є штучно створеним з метою помсти йому, оскільки він викрив на корупції начальника поліції Миронівського РУП. Також обвинувачений зазначив, що його викрадали працівники поліції та РТЦК, катували його, складали протоколи про адміністративні правопорушення під час мобілізації, які в подальшому у судовому порядку були скасовані. Тому просив суд клопотання прокурора задовольнити частково, обрати йому запобіжний захід у виді домашнього арешту з носінням електронного браслету за місцем проживання його матері та, ухвалюючи рішення, керуватися практикою ЄСПЛ та враховувати висновки ВС.

Захисник ОСОБА_5 підтримав думку підзахисного ОСОБА_4 щодо заявлено прокурором клопотання.

Заслухавши клопотання прокурора, думку обвинуваченого ОСОБА_4 , його захисника, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Зважаючи на те, щоОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого умисного злочину, за який передбачене покарання у виді позбавлення волі від 5 до 10 років, неодноразово ухилявся від суду, перебував у розшуку, під час перебування у розшуку в межах цього кримінального провадження, йому обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою в межах іншого кримінального провадження №1-кс/381/318/25 Миронівський районним судом Київської області, суд дійшов висновку про наявність підстав для обрання обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до ст. 182 КПК України, розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; особливо тяжкого злочину - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Визначаючи розмір застави, достатньої для забезпечення обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України суд враховує як характер кримінального правопорушення у якому обвинувачується, кількість та ступінь ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, так і дані про особу обвинуваченого, тому вважає, що розмір застави, достатньої для забезпечення виконання ОСОБА_4 обов`язків, передбачених цим Кодексом, слід визначити, виходячи з положень абз.2 ч.5 ст.182 КПК України у розмірі 200 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 665 600 (шістсот шістдесят п`ять тисяч шістсот) гривень.

Такий розмір застави є справедливим та здатним забезпечити високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 197, 199, 331, 369-372 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора другого відділу процесуального керівництва управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих територіального управління ДБР Київської області у кримінальному провадженні № 0000157 від 23.06.2021 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК Українипро обрання обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою задовольнити.

Обрати обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою в Державній Установі «Київський слідчий ізолятор», на 60 днів, тобто до 30 квітня 2026 року включно, взявши його під варту в залі суду негайно.

У задоволенні клопотання сторони захисту про обрання запобіжного заходу у виді домашнього арешту відмовити.

Одночасно для забезпечення виконання ОСОБА_4 обов`язків, визначених КПК України визначити запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 665 600 (шістсот шістдесят п`ять тисяч шістсот) гривень 00 копійок, яка може бути внесена як самим обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на: р/р UA0018661, МФО 820172, , банк отримувача (ГУ ДКСУ): Держказначейська служба України, м. Київ, отримувач: Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Київській області.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом строку дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 такі обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до суду;

- не відлучатися за межі визначеного місця проживання без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватись від спілкування зі свідками, потерпілими у справі;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- носити електронний засіб контролю.

Роз`яснити обвинуваченому, що в разі внесення застави у визначеному в ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі Державній Установі «Київський слідчий ізолятор».

Після отримання та перевірки протягом не більше одного робочого дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа Державної Установи «Київський слідчий ізолятор» негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_4 з-під варти та повідомити усно і письмово суд, прокурора.

У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений ОСОБА_4 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Фастівський міськрайонний суд Київської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Суддя ОСОБА_1