Справа № 274/1348/26
Провадження № 1-кс/0274/289/26
У Х В А Л А

Іменем України

"24" лютого 2026 р. м. Бердичів

Слідчий суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши в судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

в с т а н о в и в:

20.02.2026 ОСОБА_3 звернулася зі скаргою, у якій просить зобов`язати уповноважену особу Бердичівського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції України у Житомирські області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про вчинення кримінального правопорушення за її заявою та розпочати досудове розслідування.

Обставини, на які посилається особа, яка подала клопотання

Вимоги скарги ОСОБА_3 обґрунтовує тим, що 13 лютого 2026 року вона звернулася до Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області із заявою про злочин, копію якої додала до скарги.

На порушення ст. 214 КПК України Бердичівський РВП ГУНП в Житомирській області не надав їй відомості про внесення до ЄРДР її заяви про злочин.

Процедура та позиції сторін

Ухвалою слідчого судді від 20.02.2026 відкрито провадження за скаргою ОСОБА_3 .

Заявниця та уповноважена особа Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області, належним чином повідомлені про розгляд скарги, у судове засідання не з`явилися.

Згідно із заявою від 24.02.2026 ОСОБА_3 просить розглянути скаргу за її відсутності, скаргу задовольнити, їй направити копію постанови.

Згідно із ч. 2 ст. 306 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування розглядаються не пізніше сімдесяти двох годин з моменту надходження відповідної скарги, крім скарг на рішення про закриття кримінального провадження, які розглядаються не пізніше п`яти днів з моменту надходження скарги.

Слідчий суддя зазначає, що він не має інструментів впливу на заявницю, які б зобов`язали останню прибути до суду.

Враховуючи, що заявниця хоч і в судове засідання не прибула, проте ініціювала розгляд скарги за його відсутності, задля дотримання розумних строків розгляду цієї скарги, слідчий суддя дійшов висновку про розгляд скарги за відсутності заявниці.

Неявка уповноваженої особи Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області відповідно ч. 3 ст. 306 КПК України не перешкоджає розгляду скарги.

Обставини, встановлені слідчим суддею

Із долучених до скарги документів слідчий суддя встановив, що 13 лютого 2026 року ОСОБА_3 звернулася до Бердичівського РВП ГУНП у Житомирській області із заявою, в якій вказала, що 08 лютого 2026 року її син ОСОБА_4 пропав. Де він перебуває їй не відомо. Просила терміново відкрити кримінальне провадження по факту зникнення її сина.

Вказану заяву зареєстровано в інформаційно-телекомунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції України» (журналі єдиного обліку) № 2046 від 13.02.202, що вкачається із талону повідомлення єдиного обліку, долученого до скарги. У талоні казано, що 13.02.2026 о 14:59 надійшла заява до РУ про те, що 13.02.2026 о 14:54 за адресою: АДРЕСА_1 заявниця просить встановити місце перебування та зв`язок із сином - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , якого 08.02.2026 було доставлено до ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Кримінальне процесуальне законодавство, оцінка доводів скарги, висновки слідчого судді

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена, зокрема бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Згідно зі ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: скасування рішення слідчого чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.

Відповідно до частини першої статті 214 Кримінального процесуального кодексу України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Згідно п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

Положення 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 статті 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.

Тобто, фактичні дані, які вказують на ознаки складу кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Отже, заяву особи можна розглядати саме як заяву чи повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення, якщо воно містить реальні об`єктивні дані, які вказують на можливий факт вчинення певного діяння, яке має ознаки кримінального правопорушення. При цьому навіть якщо заявник назве певне діяння злочином, то це не означатиме, що подія злочину насправді мала місце, оскільки заявник може помилятися в юридичній оцінці відповідних фактів.

Для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини мають бути достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (за статтею, частиною статті КК України).

Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Верховний Суд у постанові від 30.09.2021 у справі № 556/450/18 зазначив, що підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких, вноситься до ЄРДР.

Відповідно до висновку, зробленого у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18, у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Отже, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення на основі критеріїв зазначених вище.

Викладене дає підстави вважати, що внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань в порядку частини першої статті 214 Кримінального процесуального кодексу України підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять достатньо відомостей про вчинене кримінальне правопорушення.

Відповідно бездіяльність, передбачена пунктом 1 частини першої статті 303 Кримінального процесуального кодексу України, може бути констатована лише у випадку, якщо відповідна заява чи повідомлення містять відомості саме про кримінальне правопорушення.

При зверненні із заявою про вчинення кримінального правопорушення особа переслідує певний правовий інтерес, який має узгоджуватися із завданнями кримінального провадження.

Слід зазначити, що слідчий суддя не може виконувати абсолютно формальну функцію судового примусу уповноважених осіб вносити до Єдиного реєстру досудових розслідувань всі без виключення заяви і повідомлення, які ними отримуються.

Як вбачається з матеріалів скарги 13.02.2026 заявниця звернулася до відділу поліції із заявою про вчинення кримінального правопорушення за фактом зникнення її сина 08.02.2026.

Відповідно до талону про прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 13.02.2026 - заявниця при поданні заяви про вчинення злочину вказувала, що її сина ОСОБА_4 08.02.2026 було доставлено до ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Слід звернути увагу, що Указом Президента України «Про загальну мобілізацію» № 69/2022 від 24.02.2022, у зв`язку з військовою агресією рф проти України та з метою забезпечення оборони держави, підтримання бойової і мобілізаційної готовності Збройних Сил України та інших військових формувань, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до частини другої статті 102, пунктів 1, 17, 20 частини першої статті 106 Конституції України, оголошено про проведення загальної мобілізації, тому, з огляду на викладене, призов громадян на військову службу під час мобілізації є обов`язком захисту Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України.

Порядок проведення мобілізації закріплений Законом України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію», відповідно до якого скарга на дії працівників територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки подається до вищестоящого органу в порядку підпорядкованості, а в разі незгоди з рішенням вищестоящого органу до суду в порядку адміністративного судочинства.

Слідчий суддя зазначає, що обставини, викладені у повідомленні ОСОБА_3 не містять відомостей про обставини вчинення будь-якого кримінального правопорушення будь-якими особами, при тому, що в матеріалах долучених до скарги наявні відомості доставлення сина заявниці 08.02.2026 до ТЦК та СП, який у період введеного в Україні воєнного стану має повноваження на виконання обов`язків по мобілізації військовозобов`язаних, здійснення заходів пов`язаних з мобілізаційним процесом.

У зв`язку із зазначеним, слідчий суддя доходить висновку про відсутність достатніх правових підстав для задоволення скарги.

Керуючись ст. ст. 214, 303-309 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду у п`ятиденний строк з дня оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1