Справа № 991/7772/23
Провадження 1-кп/991/96/23
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 січня 2026 року м.Київ

Вищий антикорупційний суд колегією суддів у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

секретар судового засідання ОСОБА_4

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_5 ,

обвинуваченої ОСОБА_6 ,

її захисника адвокатів ОСОБА_7 ,

обвинуваченого ОСОБА_7 ,

його захисника адвоката ОСОБА_8 ,

обвинуваченої ОСОБА_9 ,

її захисника адвоката ОСОБА_10 ,

обвинуваченого ОСОБА_11 ,

його захисника адвоката ОСОБА_12 ,

обвинуваченої ОСОБА_13 ,

її захисника адвоката ОСОБА_14 ,

обвинуваченої ОСОБА_15 ,

її захисників адвокатів: ОСОБА_16 , ОСОБА_17 ,

обвинувачених: ОСОБА_18 , ОСОБА_19 ,

їх захисника адвоката ОСОБА_20 ,

обвинуваченої ОСОБА_21 ,

її захисника адвоката ОСОБА_22 ,

обвинуваченого ОСОБА_23 ,

його захисника адвоката ОСОБА_24 ,

обвинуваченого ОСОБА_25 ,

його захисника адвоката ОСОБА_26 ,

захисника обвинуваченої

ОСОБА_27 адвоката ОСОБА_28 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань у м. Києві матеріали кримінального провадження, внесеного до ЄРДР 20.05.2014 р. за № 0000409 за обвинуваченням:

ОСОБА_6 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_1 у Республіці Молдова, громадянка України, зареєстрована та фактично проживаюча за адресою: АДРЕСА_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5, ст. 191 КК України;

ОСОБА_7 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_2 у м. Києві, громадянин України, зареєстрований та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5, ст. 191 КК України;

ОСОБА_11 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_3 у смт. Крижопіль Вінницької області, громадянин України, зареєстрований та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_3 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5, ст. 191 КК України;

ОСОБА_9 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_4 у м. Таллінн, Республіка Естонія, громадянка України, зареєстрована та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_4 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5, ст. 191 КК України, ч. 1 ст. 366 КК України;

ОСОБА_13 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_5 у м. Києві, громадянки України, зареєстрована та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_5 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5, ст. 191 КК України, ч. 1 ст. 366 КК України;

ОСОБА_15 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_6 у м. Одеса, громадянка України, зареєстрована та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_6 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5, ст. 191 КК України, ч. 1 ст. 366 КК України;

ОСОБА_29 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_7 у м. Суми, громадянка України, зареєстрована та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_7 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5, ст. 191 КК України;

ОСОБА_23 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_8 у м. Києві, громадянин України, зареєстрований та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_8 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України;

ОСОБА_18 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_9 у м. Києві, громадянин України, зареєстрований та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_9 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України;

ОСОБА_19 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_10 у с. Журжиниці Лисянського району Черкаської області, громадянка України, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_10 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_11 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України;

ОСОБА_27 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_11 у с. Матяшеве Добропільського району Донецької області, громадянка України, зареєстрована та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_12 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України, ч. 5 ст. 27, ч. 1 ст. 366 КК України;

ОСОБА_25 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_12 у м. Чернівці, громадянин України, зареєстрований за адресою, АДРЕСА_13 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_14 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України, ч. 5 ст. 27, ч. 1 ст. 366 КК України,

ВСТАНОВИВ:

1. Історія провадження

04.09.2023 р. до Вищого антикорупційного суду (надалі - ВАКС) від Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора (надалі - САП) надійшов обвинувальний акт у цій справі в порядку, передбаченому ч. 1 ст. 32, ст. 291 Кримінального процесуального кодексу України (надалі - КПК).

Ухвалою суду від 18.09.2023 р. у вказаному кримінальному провадженні на 26.09.2023 р. було призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою суду від 07.12.2023 р. обвинувачену ОСОБА_27 оголошено в міжнародний розшук.

Ухвалою суду від 31.01.2024 р. постановлено здійснювати спеціальне судове провадження щодо обвинуваченої ОСОБА_27 та виділено в окреме провадження матеріали щодо неї (судова справа № 991/849/24).

Ухвалою суду від 18.04.2024 р. призначено судовий розгляд цього кримінального провадження.

Ухвалою суду від 17.07.2024 р. задоволено клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_7 , адвоката ОСОБА_8 , об`єднано матеріали кримінальних проваджень щодо ОСОБА_27 (судова справа №991/849/24) та цього кримінального провадження.

02.10.2025 під час судового засідання за присутності, в тому числі, захисника ОСОБА_22 , із учасниками погоджено наступні дати судових засідань, серед яких було засідання, призначене на 27.01.2026 о 14:00 год.

27.01.2026 захисник ОСОБА_22 приймав участь в судовому засіданні в режимі відеоконференцзв`язку, але від`єднався під час дослідження доказів сторони обвинувачення без попередження та дозволу суду.

Обвинувачена ОСОБА_30 , захисником якої є адвокат ОСОБА_22 , повідомила, що адвокат ОСОБА_22 зараз перебуває в Печерському суді на запобіжному заході, через що від`єднався. Засідання у Печерському суді було призначено в цей же день.

Судом було оголошено перерву в судовому засіданні на 30 хвилин для забезпечення участі в судовому засіданні захисника ОСОБА_22 . Після завершення перерви захисник ОСОБА_22 не з`явився та не підключився в режимі відеоконференцзв`язку. Судом було поставлено на обговорення питання про звернення до відповідного дисциплінарного органу адвокатури у зв`язку із тим, що він покинув судове засідання без дозволу головуючого судді та не повідомив причин його відсутності.

Прокурор в судовому засіданні підтримала звернення до відповідного дисциплінарного органу адвокатури у зв`язку із відсутністю захисника ОСОБА_22 в судовому засіданні та неподанні ним ніяких документів.

Захисник ОСОБА_8 заперечувала щодо звернення до відповідного дисциплінарного органу адвокатури у зв`язку з тим, що це було невідкладне засідання та він завчасно усно попередив учасників.

Захисники ОСОБА_17 , ОСОБА_7 та ОСОБА_14 вважали передчасним звернення до відповідного дисциплінарного органу адвокатури та просили вислухати пояснення захисника ОСОБА_22 в наступному судовому засіданні.

Секретар судового засідання ОСОБА_4 повідомила, що захисник ОСОБА_22 направив у месенджері повідомлення о 14:06 про те, що він вийшов на відеоконференцзв`язок, але йому призначили зранку розгляд запобіжного заходу в Печерському суді, ніяких доказів не долучив.

2. Право

У ст. 7 КПК визначено основні засади, на яких здійснюється кримінальне провадження, до яких, зокрема, але не виключно, відносяться: (1) забезпечення права на захист (п. 13 ч. 1 ст. 7 КПК), та (2) розумність строків (п. 21 ч. 1 ст. 7 КПК). Аналогічно, право особи на розгляд справи упродовж розумного строку закріплений і в ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція).

Згідно зі ст. 318 КПК, судовий розгляд має бути проведений і завершений протягом розумного строку. Судовий розгляд здійснюється в судовому засіданні з обов`язковою участю сторін кримінального провадження, крім випадків, передбачених цим кодексом.

Явка до суду за викликом є одним із обов`язків захисника (ч. 2 ст. 47 КПК). У разі неможливості прибути у визначений строк, захисник зобов`язаний завчасно повідомити суд про таку неможливість та її причини.

Відповідно до ст. 138 КПК поважними причинами неприбуття особи на виклик є: 1) затримання, тримання під вартою або відбування покарання; 2) обмеження свободи пересування внаслідок дії закону або судового рішення; 3) обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини); 4) відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження, подорожі тощо; 5) тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад; 6) смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю; 7) несвоєчасне одержання повістки про виклик; 8) інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють з`явлення особи на виклик.

Додаткові стандарти поведінки захисника, зокрема, щодо його явки за викликом суду, встановлено у ст. 44 Правил адвокатської етики, де вказано, що під час здійснення професійної діяльності в суді адвокат повинен бути добропорядним, поводити себе чесно та гідно, стверджуючи повагу до адвокатської професії; адвокат не повинен вчиняти дій, спрямованих на невиправдане затягування судового розгляду справи.

Отже, до адвоката як учасника кримінального провадження КПК висуває вимоги: (1) щодо прибуття за викликом суду для участі в судовому засіданні та (2) щодо завчасного повідомлення суду про своє неприбуття та причини, що його зумовлюють, із подальшим підтвердженням їх документально.

Так, розумний строк у кримінальному провадженні - це визначений нормами КПК об`єктивно необхідний для проведення усіх слідчих дій та здійснення судового розгляду конкретного кримінального провадження проміжок часу.

Відповідно до ст. 28 КПК, під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень. Проведення судового провадження у розумні строки забезпечує суд.

Відповідно до положень статей 33, 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності в порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом. Підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку. Дисциплінарним проступком адвоката є, зокрема, порушення правил адвокатської етики та невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків.

Відповідно до п. 8 спільної резолюції Ради суддів України, Ради прокурорів України, та Ради адвокатів України «Професійна етика правосуддя» від 21.09.2018 р. суддям рекомендовано організовувати розгляд судових справ у межах чинного процесуального законодавства, а також затверджувати після обговорення зі сторонами, ураховуючи їх зайнятість та фіксувати графіки засідань, встановлювати відповідні строки для виконання процесуальних дій.

Згідно з приписами п. 13 ч. 1 ст. 7 КПК, однією з пріоритетних засад кримінального провадження, що становлять його форму та зміст, - є забезпечення права на захист.

Відповідно до ч. 1 ст. 20 КПК, підозрюваний, обвинувачений, виправданий, засуджений має право на захист, яке полягає у наданні йому можливості надати усні або письмові пояснення з приводу підозри чи обвинувачення, право збирати і подавати докази, брати особисту участь у кримінальному провадженні, користуватися правовою допомогою захисника, а також реалізовувати інші процесуальні права, передбачені цим Кодексом.

Указані норми кореспондуються з положеннями ст. 6 § 1 Конвенції та покликані забезпечити, аби обвинувачений не залишався занадто довгий час під тягарем обвинувачення, обґрунтованість якого має бути доведена (рішення ЄСПЛ у справах Вемхофф проти Німеччини, § 18; Карт проти Туреччини, § 68).

Відповідно до позиції, неодноразово висловленій у прецедентній практиці Європейського суду з прав людини, у випадках, коли йдеться про позбавлення свободи, інтереси правосуддя загалом потребують забезпечення юридичного представництва (§ 61 рішення у справі «Бенгем проти Сполученого Королівства», 19380/92, 10 червня 1996 року та § 28 рішення у справі «Максименко проти України», 39488/07, 20 грудня 2011 року).

3. Мотиви суду

Заслухавши учасників судового засідання та дослідивши матеріали кримінального провадження, суд дійшов наступних висновків.

Судом встановлено, що 02.10.2025 під час судового засідання за присутності, в тому числі, захисника ОСОБА_22 , із учасниками погоджено наступні дати судових засідань: 20.01.2026 о 14:00, 27.01.2026 о 14:00, 03.02.2026 о 14:00, 10.02.2026 о 14:00, 17.02.2026 о 14:00, 03.03.2026 о 14:00.

Будучи належним чином повідомленим про дату судового засідання 27.01.2026 о 14:00, захисник ОСОБА_22 о 14 год. 25 хв., без дозволу головуючого судді, відключився від участі в режимі відеоконференцзв`язку, завчасно не повідомив суд про необхідність його участі в іншому судовому засіданні та не надав підтверджуючих документів.

Оскільки в цій справі участь захисника є обов`язковою, у зв`язку із відключенням від відеоконференцзв`язку захисника обвинуваченої за ч. 5, ст. 191 КК України ОСОБА_31 адвоката ОСОБА_22 , судовий розгляд підлягав відкладенню.

Тому суд вважає, що відключення від відеоконференцзв`язку без дозволу головуючого судді, внаслідок якого обвинувачена залишається без правової допомоги, за правовими наслідками прирівнюється до неприбуття за викликом суду.

Суд уважає, що узгоджуючи дати судових засідань адвокат, у разі його участі в справі, де він є захисником обвинуваченої в кримінальному провадженні у вчиненні особливо тяжкого злочину, має враховувати свою можливість забезпечити належне надання правової допомоги. Натомість, узгодження адвокатом дати та часу судового засідання та подальша його відсутність в узгоджені дату та час без поважних причин, може свідчити про вчинення адвокатом цілеспрямованих дій щодо невиправданого затягування судового розгляду справи.

Залишення судового засідання захисником ОСОБА_22 перешкоджає судовому розгляду цього кримінального провадження у розумний строк, що призводить до порушення права значної кількості осіб (справа стосується 12 обвинувачених) на розгляд їх справи протягом розумного строку, гарантованого ст. 6 Конвенції.

Захисник ОСОБА_22 як досвідчений юрист, стаж адвокатської діяльності якого становить 17 років (свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю № 3302, видане 24.04.2008 р.), неодмінно розуміє, що залишення без дозволу головуючого судді судового засідання, призначеного в погоджені із захисниками дати, негативно впливає на рівень довіри в суспільстві до адвокатури та судової влади, та призводить до затягування в розгляді цієї справи та інших справ, тягне за собою невиправдані витрати коштів платників податків.

Отже, з урахуванням відсутності доказів поважності причин відсутності в судовому засіданні, та неповідомлення суду завчасно про причини відсутності, суд приходить до висновку про те, що причини неприбуття захисника ОСОБА_22 не є поважними, а отже, є необхідність порушення питання про його дисциплінарну відповідальність перед органом, що згідно із законом уповноважений притягати адвокатів до дисциплінарної відповідальності.

Керуючись статтями 20, 21, 22, 28, 42, 45, 47, 110, 138-139, 324, 372 КПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Порушити перед Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури міста Києва питання про дисциплінарну відповідальність адвоката ОСОБА_22 (свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю № 3302, видане 24.04.2008 р. Київською міською КДКА).

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення і окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали може бути включено до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч. 1 ст. 392 КПК.

Головуючий суддя: ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3