Справа № 457/855/25
провадження №1-кп/457/80/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 вересня 2025 року м. Трускавець

Трускавецький міський суд Львівської області

у складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в м. Трускавці кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.345, ч.3 ст.368 КК України,

з участю прокурора ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_3

захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,-

в с т а н о в и в:

У провадженні Трускавецького міського суду перебуває кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.345, ч.3 ст.368 КК України.

Прокурор подав до суду клопотання про продовження застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту, яке мотивовано тим, щоОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 345, ч. 3 ст. 368 КК України, санкція статті яких передбачає покарання у виді позбавлення волі більше 5 років, вагомість та обґрунтованість наявних доказів про вчинення ним кримінальних правопорушень, є підстави вважати що ризики, передбачені п.п. 1,3 ч. 1 ст. 177 КПК України, які слугували підставою для обрання обвинуваченому запобіжного заходу та його продовження є актуальними та не відпали.

Крім цього прокурор подав клопотання про продовження відсторонення від посади. Зокрема, вказав, щоінкриміноване ОСОБА_3 тяжке кримінально-каране діяння вчинено ним безпосередньо на займаній посаді і продовжуючи перебування на посаді обвинувачений матиме можливість незаконними засобами впливати на свідків, будучи наділеним повноваженнями директора КП «Дрогобичтеплоенерго» ОСОБА_3 може використовувати своє службове становище, впливати на хід судового розгляду у кримінальному провадженні, так як матиме доступ до інформації та матеріалів, які знаходиться у вказаному підрозділі, використовуватиме зв`язки, пов`язані з посадовим становищем з метою незаконного впливу на інших працівників, створення інших умов та обставин з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Від захисників обвинуваченого ОСОБА_3 - адвокатів ОСОБА_5 та ОСОБА_6 надійшло заперечення на продовження строку запобіжного заходу в якому просять відмовити в задоволенні клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час доби - з 21:00 год. по 08:00 год. та покласти обов`язок не залишати місце свого проживання в нічний час доби - з 21:00 год. по 07:00 год. у зв`язку з необхідністю можливості доставки дітей у школу.

Від захисників обвинуваченого ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_5 та ОСОБА_6 також надійшло клопотання про скасування арешту на майно, а саме автомобіль марки Hyundai, модель Sonata, реєстраційний номер НОМЕР_1 , VIN: НОМЕР_2 , власником якого є ОСОБА_3 , в частині заборони володіння і користування цим майном. Вважають що накладений арешт в частині заборони володіння та користуванням автомобілем підлягає скасуванню оскільки в такому відпала потреба.

Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_5 у судовому засіданні підтримала подане нею заперечення на клопотання про продовження строку запобіжного заходу та заперечила щодо продовження відносно ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в частині часових меж а саме - 21:00 год. по 08:00 год. Щодо продовження відсторонення ОСОБА_3 від посади не заперечила.

Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_6 у судовому засіданні підтримав подане заперечення на клопотання про продовження строку запобіжного заходу ОСОБА_3 та просив змінити запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби а сам з 21:00 год. по 07:00 год. Щодо клопотання про скасування арешту на майно то вважає що арешт майна підлягає скасуванню у зв`язку з проведенням усіх слідчих дій. Щодо продовження відсторонення ОСОБА_3 від посади не заперечив.

Обвинувачений ОСОБА_3 у судовому засіданні щодо продовження запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту просив встановити в нічний час доби з 21:00 год. по 08:00 год., а також підтримав клопотання про скасування арешту на майно, а саме автомобіль так як має необхідність відвозити дітей до навчального закладу в ранковий час.

Прокурор у судовому засіданні підтримав подані ним клопотання про продовження строку запобіжного заходу та продовження відсторонення ОСОБА_3 від посади. Щодо клопотання про скасування арешту на майно заперечив та вважав що таке не підлягає до задоволення.

Заслухавши учасників судового засідання, дослідивши обвинувальний акт, суд приходить до наступних висновків.

На розгляді Трускавецького міського суду Львівської області перебуває кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.345, ч.3 ст.368 КК України.

Згідно з ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Правилами ч. 2 ст. 177 КПК України унормовано, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно з вимогами ст.181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного, обвинуваченого. Строк дії ухвали суду про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців.

Ухвалою Трускавецького міського суду Львівської області від 31 липня 2025 року до обвинуваченого ОСОБА_3 застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби - з 21:00 год. по 08:00 год. строком на 60 днів, тобто з 31 липня 2025 року по 28 вересня 2025 року та накладено обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України.

До вказаної дати неможливо завершити судовий розгляд даного кримінального провадження.

Відповідно до ч.2 ст.177 КПК України підставою для продовження запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини.

Вирішуючи питання про продовження строків домашнього арешту, суд оцінює в сукупності всі обставини, у тому числі тяжкість кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.345, ч.3 ст.368 КК України, суспільну небезпечність кримінальних правопорушень, які інкримінуються обвинуваченому, що з урахуванням тяжкості покарання дає підстави вважати про існування ризику переховування від суду. Окрім цього ОСОБА_3 з метою забезпечення свого не притягнення до передбаченої законом відповідальності за вчинення нетяжкого та тяжкого злочинів може незаконно впливати на потерпілого та свідків для того щоби вони не надали показання у кримінальному провадженні, оскільки на даний час суд, ще не перейшов до дослідження доказів по справі. Також існує ризик перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.

Зважаючи на викладене, суд вважає доцільним продовжити обвинуваченому запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби з 21:00 год. по 08:00 год., оскільки є всі підстави вважати, що ця міра запобіжного заходу зможе забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

Будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків передбачених ст.177 КПК України, для застосування стосовно обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу ніж домашній арешт в нічний час доби з 21:00 год. по 08:00 год. в судовому засіданні не встановлено.

Щодо твердження сторони обвинувачення в необхідності зміни домашнього арешту в нічний період доби з 21:00 год. по 08:00 год. на інший період а саме з 21:00 год. по 07:00 год. у зв`язку з необхідністю забезпечення відвідування дітьми навчального закладу, таке суд вважає необгрунтованим, оскільки чинне законодавство закріпило рівність матері та батька у правах та обов`язках щодо дитини і на кожного з батьків покладається однакова відповідальність за виховання, навчання і розвиток дитини.

Тому, суд приходить до висновку, що клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підлягає до задоволення.

Що стосується продовження відсторонення від посади відносно обвинуваченого ОСОБА_3 , суд враховує наступне.

Ухвалою Трускавецького міського суду Львівської області від 31 липня 2025 року продовжено строк відсторонення ОСОБА_3 від посади директора Комунального підприємства «Дрогобичтеплоенерго» Дрогобицької міської ради» на два місяці, тобто до 28 вересня 2025 року включно.

Положеннями ст. 131 КПК України передбачено, що відсторонення від посади є заходом забезпечення кримінального провадження. Заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно ч. 1, 2ст. 154 КПК України, відсторонення від посади може бути здійснено щодо особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину. Відсторонення від посади здійснюється на підставі рішення слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження на строк не більше двох місяців. Строк відсторонення від посади може бути продовжено відповідно до вимогстатті 158цього Кодексу.

Відповідно до ч. 5ст. 65-1 Закону України «Про запобігання корупції», особа, якій повідомлено про підозру у вчиненні нею злочину у сфері службової діяльності, підлягає відстороненню від виконання повноважень на посаді в порядку, визначеному законом.

Відповідно до ч. 2ст. 158 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляє у продовженні строку відсторонення від посади, якщо прокурор не доведе, що обставини, які стали підставою для відсторонення від посади, продовжують існувати; сторона обвинувачення не мала можливості забезпечити досягнення цілей, заради яких було здійснено відсторонення від посади, іншими способами протягом дії попередньої ухвали.

Прокурор у клопотанні про продовження строку відсторонення від посади довів, що обставини, які стали підставою для відсторонення ОСОБА_3 , від посади, продовжують існувати та сторона обвинувачення не має можливості забезпечити досягнення цілей, заради яких його було здійснено.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши доводи прокурора на підтримання поданого клопотання, обвинуваченого та його захисника, які проти задоволення клопотання не заперечили, враховуючи те, що строк відсторонення від посади закінчується та продовжують існувати обставини і не зменшились ризики, які стали підставою для відсторонення підозрюваного від посади, та відповідно до положень ч. 5 ст. 65-1 Закону України «Про запобігання корупції», підлягає відстороненню від виконання повноважень на посаді в порядку, визначеному законом, особа, якій повідомлено про підозру у вчиненні нею злочину у сфері службової діяльності, тому у суду є всі підстави для задоволення даного клопотання та продовження строку відсторонення обвинуваченого ОСОБА_3 від посади.

Крім цього, ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м.Львова від 17 лютого 2025 року у кримінальному провадженні №0000723 накладеноарешт на вилучений 13 лютого 2025 року в ході проведення огляду місця події автомобіль марки Hyundai, модель Sonata, реєстраційний номер НОМЕР_1 , VIN: НОМЕР_2 , власником якого є ОСОБА_3 .

Відповідно до копії реєстраційної картки транспортного засобу, транспортний засіб Hyuindai Sonata, реєстраційний номер НОМЕР_1 , VIN: НОМЕР_2 перебуває у власності ОСОБА_3 .

Згідно ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч.1ст.174 КПК України арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Обмеження права користування, володіння чи розпорядження власністю може бути лише обмежене Законом і має бути виправданим для кожного випадку окремо. Право власності є непорушним.

Кримінальне провадження на даний час дійсно ще не завершено.

Разом з тим, судом не встановлено необхідності подальшої фізичної наявності автомобіля на території розташування органу досудового розслідування та обмеження власника у користуванні даним транспортним засобом.

З врахуванням наявних матеріалів кримінального провадження та доводів сторони обвинуваченого, суддя приходить до переконання, що на даному етапі відпала необхідність арешту автомобіля в частині заборони користування таким, оскільки в даному випадку порушуються конституційні права власника майна вільно володіти та користуватися майном, у зв`язку із чим такий слід в частині заборони володіння і користування цим майном скасувати та повернути ОСОБА_3 вищевказане майно для користування та на відповідальне зберігання як власнику майна.

Керуючись ст. ст.177,183,197, ч. 3 ст.331 КПК України, суд,-

у х в а л и в:

Клопотання прокурора другого відділу процесуального керівництва при провадженні досудового розслідування територіальними органами поліції та підтримання державного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів Національною поліцією України Львівської обласної прокуратури ОСОБА_4 про продовження запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_3 задоволити.

Продовжити щодо обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби - з 21:00 год. по 08:00 год. строком на 60 днів, тобто з 23 вересня 2025 року по 21 листопада 2025 року.

Продовжити строк дії обов`язків покладених на обвинуваченого ОСОБА_3 такі обов`язки:

1. Прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожним викликом.

2. Повідомляти суд про зміну свого місця проживання.

3. Утримуватися від спілкування з свідками у даному кримінальному провадженні.

4. Не залишати ОСОБА_3 в нічний час доби - з 21:00 год. по 08:00 год. місце свого проживання, за адресою: АДРЕСА_1 без дозволу слідчого, прокурора або суду.

5. Здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Клопотання прокурора другого відділу процесуального керівництва при провадженні досудового розслідування територіальними органами поліції та підтримання державного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів Національною поліцією України Львівської обласної прокуратури ОСОБА_4 про продовження відсторонення від посади задовольнити.

Продовжити строк відсторонення ОСОБА_3 , від посади директора Комунального підприємства «Дрогобичтеплоенерго» на строк два місяці, тобто до 21 листопада 2025 року включно.

Клопотання захисників обвинуваченого ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_5 та ОСОБА_6 про скасування арешту задоволити.

Арешт майна, накладений на підставі ухвали слідчого судді Галицького районного суду м.Львова від 17 лютого 2025 у справі №461/1295/25 у кримінальному провадженні №0000723, на вилучений 13 лютого 2025 року в ході проведення огляду місця події автомобіль марки Hyundai, модель Sonata, реєстраційний номер НОМЕР_1 , VIN: НОМЕР_2 , власником якого є ОСОБА_3 , в частині заборони володіння і користування цим майном, та повернути ОСОБА_3 вищевказане майно для користування та на відповідальне зберігання.

У іншій частині заборон залишити арешт майна без змін.

Роз`яснити обвинуваченому, що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на них зобов`язань.

Контроль за ухвалою суду про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту доручити працівникам органу Дрогобицький РВП ГУ НП у Львівській області.

Контроль за виконанням ухвали суду покласти на прокурора Львівської обласної прокуратури.

Ухвала у частині продовження запобіжного заходу та в частині продовження відносно обвинуваченого ОСОБА_3 відсторонення від посади може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя: ОСОБА_1