Номер провадження:1-кп/521/1899/25
15 жовтня 2025 року м. Одеса
Хаджибейський районний суд м. Одеси у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченого ОСОБА_4 ,
захисника адвоката ОСОБА_5 ,
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Одеси, громадянина України, з середньою освітою, не одружений, офіційно не працевлаштований, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , на теперішній час утримується під вартою в умовах ДУ «Одеський слідчий ізолятор», раніше неодноразово судимий, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, суд
Прокурор вважає, що дане кримінальне провадження підсудне Хаджибейського районному суду м. Одеси, підстав для повернення обвинувального акту прокурору не має і справа може бути призначена до розгляду.
Захисник та обвинувачений не заперечували щодо призначення обвинувального акту до розгляду.
Вислухавши думку сторін кримінального провадження, суд приходить до наступного висновку.
Дане кримінальне провадження підсудне Хаджибейського районному суду міста Одеси згідно правил підсудності, передбачених ст. 32 та ст. 33 КПК України.
Під час досудового розслідування угоди у кримінальному провадженні не укладались, тому підстави для повернення кримінального провадження прокурору для продовження досудового розслідування, в порядку, передбаченому ст.ст.468-475 КПК України, відсутні.
Підстав для закриття кримінального провадження, передбачених п.4-8 ч.1 або ч.2 ст. 284 КПК України, немає.
Обвинувальний акт затверджений прокурором і відповідає вимогам ст. 291 КПК України.
Підстави для повернення обвинувального акта, передбачені ст. 291 КПК України відсутні.
Згідно до ч.2 ст.314 КПК України, підготовче судове засідання відбувається за участю прокурора, обвинуваченого, захисника, потерпілого, його представника та законного представника, цивільного позивача, його представника та законного представника, цивільного відповідача та його представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, згідно з правилами, передбаченими цим Кодексом для судового розгляду. Після виконання вимог, передбачених статтями 342-345 цього Кодексу, головуючий з`ясовує в учасників судового провадження їх думку щодо можливості призначення судового розгляду.
Відповідно до ч.1 ст.315 КПК України, якщо під час підготовчого судового засідання не будуть встановлені підстави для прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 частини третьої статті 314 КПК України, суд проводить підготовку до судового розгляду.
Відповідно до ч.2 ст.315 КПК України, з метою підготовки до судового розгляду суд визначає дату та місце проведення судового розгляду; з`ясовує, у відкритому чи закритому судовому засіданні необхідно здійснювати судовий розгляд; з`ясовує питання про склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді; розглядає клопотання учасників судового провадження про: здійснення судового виклику певних осіб до суду для допиту; витребування певних речей чи документів; вчиняє інші дії, необхідні для підготовки до судового розгляду.
Відповідно до ст.316 КПК України після завершення підготовки до судового розгляду суд постановляє ухвалу про призначення судового розгляду. Судовий розгляд має бути призначений не пізніше десяти днів після постановлення ухвали про його призначення.
На підставі вищевикладеного, суд вважає, що обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, підлягає призначенню до судового розгляду у відкритому судовому засіданні.
У судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченій ОСОБА_6 строком на 60 днів, посилаючись на наявність ризиків передбачених п.1,5 ч.1 ст.177 КПК України.
У судовому засіданні обвинувачений та його захисник заперечували проти клопотання прокурора, просили обрати більш м`який запобіжний захід.
Вислухавши думки учасників судового засідання, вивчивши матеріали кримінального провадження, дослідивши клопотання прокурора та усні заперечення на клопотання прокурора сторони захисту, суд вважає, що доцільно задовольнити клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, виходячи з наступних підстав.
Відповідно до ст.9 Конституції України, чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.
Згідно з ч.2 ст.8 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Окрім цього, відповідно до ч.5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
На підставі цього, суд враховує положення ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.
Прецедентне право Конвенції розробило чотири базових прийнятних підстави для відмови у звільненні особи з під варти:
-ризик, що особа, якій пред`явлено обвинувачення не з`явиться на суді /справа Stogmuller против Austria/;
-ризик, що особа, якій пред`явлено обвинувачення у випадку звільнення прийме дії, направлені на перешкоджання відправленню правосуддя /справа Stogmuller против Austria/;
-ризик, що особа, якій пред`явлено обвинувачення, здійснить подальші правопорушення /справа Matznetter против Austria/;
-ризик, що особа порушить громадський порядок /справа Letellier против France/.
Перевіряючи обґрунтованість підозри, суд виходить з практики Європейського суду з прав людини, а саме: рішення «Нечипорук і Йонкало проти України», п. 175; «Cebotari v. Moldova», п. 48; «Fox, Campbell and Hartley v. the UK», п. 32, яка вказує на те, що слова «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи інформації, котрі могли би переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин, та в даному випадку вважає, що дані, які вказують на обґрунтовану підозру, та навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, містяться в долучених в обґрунтування клопотання матеріалах.
Суд, оцінюючи в сукупності вищевикладені обставини, враховуючи принцип презумпції невинуватості, приходить до наступного.
Вивчивши клопотання та матеріали додані до нього, допитавши обвинуваченого, вислухавши думку учасників судового розгляду, суддя вважає, що клопотання слідчого підлягає задоволенню, з наступних підстав.
ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, які відповідно до ст.12 КК України є тяжкими злочинами, максимальне покарання становить позбавленням волі до 8 років.
Метою продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 згідно клопотання є те, що остання може переховуватися від органів досудового розслідування та суду; вчинити інше кримінальне правопорушення.
Підставою продовження запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, а також наявність ризиків передбачених ч.1 ст.177 КПК України.
Під час розгляду клопотання прокурором доведено та судом встановлено про наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.
Беручи до уваги те, що ОСОБА_4 , усвідомлюючи міру покарання у разі визнання його винуватим у скоєні вказаного злочину проти власності, може вчиняти дії направлені на уникнення від кримінальної відповідальності, шляхом переховування від органу досудового розслідування та суду, оскільки відповідно до ст. 12 КК України вказаний злочин відноситься до категорії тяжких кримінальних правопорушень, за який передбачено покарання на строк від 5 до 8 років позбавлення волі.
Вказане свідчить про наявність ризику передбаченого ч.1 п.1 ст.177 КПК України.
Також, у ОСОБА_4 до затримання було відсутнє будь-яке джерело доходу, міцні соціальні зв?язки, останній ніде не працював, також, потрібно врахувати ту обставину, що останній неодноразово судимий, та знаходився під пробаційним наглядом за останнім вироком Хаджибейського районного суду м.Одеси.
Враховуючи вищевикладене у сторони обвинувачення є підстави вважати, що у випадку обрання відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу не пов?язаного з позбавленням волі, останній може та матиме змогу вчиняти інші злочини.
Вказане свідчить про наявність ризику передбаченого п.5 ч.1 ст.177 КПК України.
Окрім того, ОСОБА_4 раніше неодноразово судимий за аналогічні злочини, у тому числі до реального терміну відбуття покарання.
Твердження захисника щодо можливості застосування до обвинуваченого ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу не знайшли свого підтвердження при розгляді клопотання. Будь яких медичних документів, які б підтверджували незадовільний стан здоров`я обвинуваченого та неможливість утримування в слідчому ізоляторі, захисником не надано.
Вважаю, що прокурором під час розгляду клопотання надано достатньо матеріалів (доказів), які є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не може запобігти доведеним під час розгляду клопотання ризикам.
Відповідно до положень ст.182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу.
Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
З урахуванням того, що ОСОБА_4 обвинувачується у систематичному вчиненні тяжких злочинів, пов`язаних із крадіжками, враховуючи його спосіб життя та рівень доході.
Суд приходить до переконання, щодо визначення розміру застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_4 обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 20 (двадцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 60 560 (шістдесят п`ять тисяч п`ятсот шістдесят) гривень, який на думку суду здатний стримувати можливу протиправну поведінку обвинуваченого ОСОБА_4 під загрозою звернення застави в дохід держави та забезпечити виконання покладених на підозрюваного процесуальних обов`язків, у випадку її внесення, а тому такий розмір застави зміні не підлягає.
На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 176, 179, 314, 316, 369, 371, 372 КПК України, суд
Призначити судове засідання по кримінальному провадженню відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, на 20.10.2025 року о 10 годині 00 хвилин в приміщенні Хаджибейського районного суду м. Одеси, розташованого по вул. Василя Стуса, 1 А, у м. Одесі.
В судове засідання викликати сторони по справі.
Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.
Продовжити відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах ДУ «Одеський слідчий ізолятор».
Строк дії ухвали суду щодо застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , становить 60 /шістдесят днів/ і обчислюється з моменту ухвалення, тобто з 15.10.2025 року.
Ухвала суду про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою припиняє свою дію 14.12.2025 року.

На підставі п.2 ч.5 ст.182 КПК України, визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_4 обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 20 (двадцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 60 560 (шістдесят п`ять тисяч п`ятсот шістдесят) гривень.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу.

Обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави на депозитний рахунок територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеської області.

У разі внесення застави покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, а саме:

1)утримуватись від спілкування з потерпілою та свідками у даному кримінальному провадженні;

2)не відлучатись із населеного пункту, в якому він перебуває без дозволу слідчого, прокурора або суду, окрім необхідності переміщення в більш безпечне місце, в період воєнного стану в Україні або отримання невідкладної медичної допомоги;

3)повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

4)здати на зберігання до органу досудового розслідування свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон або інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

Роз`яснити обвинуваченому, що в разі невиконання покладених на нього обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід.

Ухвала суду щодо обрання запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга, на ухвалу суду, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу суду зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Копію ухвали направити для виконання співробітникам Державної установи «Одеський слідчий ізолятор»

Суддя: ОСОБА_1