Справа № 712/1068/26
Провадження №1-кс/712/609/26
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 січня 2026 року м. Черкаси

Слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого слідчого відділу Управління Служби безпеки України в Черкаській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу нагляду за додержаням законів регіональним органом безпеки Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна, подане в рамках кримінального провадження №0000246 від 03.12.2025 за ч.2 ст.111 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Зміст поданого клопотання та його обґрунтування

До слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси надійшло зазначене клопотання, у якому слідчий просить з метою забезпечення збереження речових доказів накласти арешт на майно підозрюваного ОСОБА_5 .

Клопотання обґрунтоване тим, що Слідчим відділом Управління Служби безпеки України в Черкаській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000246 від 03.12.2025, у якому 21.01.2026 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України, а саме в тому, що на початку листопада 2025 року з використанням Інтернет-месенджера «Telegram» він встановив контакт з невстановленими представника спеціальних служб російської федерації, та на виконання їх завдання, використовуючи свій мобільний термінал із встановленим на ньому Інтернет-месенджером «Telegram» із обліковими записами « ОСОБА_6 » (ID ), « ОСОБА_7 » (ID ), перебуваючи на території Черкаської області, Уманський район, м.Умань, здійснив фотозйомку адміністративної будівлі, де розташовані регіональні підрозділи органів державної влади, а також фото- та відеозйомку аеродрому військової частини та вказані дані ОСОБА_5 передав за допомогою Інтернет-месенджера «Telegram» невстановленому співробітнику фсб рф по Краснодарському краю. За вказані дії отримав грошову винагороду у крипто валюті на власний криптогаманець.

21.01.2026 у ході проведення огляду місця події на земельній ділянці, що знаходиться на ґрунтовій дорозі по вул. Незалежності в с. Тернівка, Гайсинського району, Вінницької області, навпроти домоволодіння №12, було виявлено та вилучено кофту (сорочку) червоного кольору з чорними клітинками, на задній частині якої наявні написи білого кольору такого змісту: «WEEKENDE». Вказану кофту (сорочку) добровільно передала ОСОБА_8 , яка повідомила, що вона належить її сину ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що написала відповідну письмову заяву.

Вищевказану кофту (сорочку) після вилучення, поміщено до чорного поліетиленового пакета, горловину якого запечатано полімерною біркою з написом: «Е33360878CONTROL».

22.01.2026 на підставі постанови слідчого вищевказану річ визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000246.

Позиції сторін кримінального провадження

У судове засідання прокурор та слідчий не з`явилися, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлялися належним чином, подали заяви про розгляд клопотання за їх відсутності. Клопотання підтримують в повному обсязі, просили задовольнити.

За змістом кримінального процесуального закону загальні засади кримінального провадження спрямовані на забезпечення законності кримінальної процесуальної діяльності та дотримання прав і законних інтересів осіб, що беруть участь у такому провадженні, та не суперечать вимозі імперативності.

Отже, слідчий суддя, приймаючі рішення про розгляд справи за відсутності сторони, яка подала клопотання приймає до уваги положення ч. 6 ст. 9 КПК України, згідно із якою, у разі якщо норми положення КПК України не регулюють, або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 КПК України.

Згідно з п. 14 ч. 1 ст. 7 КПК України до таких засад, зокрема, відносяться доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень, а доступ до правосуддя іншим шляхом, окрім ухвалення відповідних судових рішень неможливий.

Отже, задля недопущення обмеження доступу до правосуддя, на думку слідчого судді, клопотання можливо розглянути по суті і у відсутності сторони кримінального провадження, яка подала клопотання.

У судове засідання володілець майна не з`явився, подав заяву про розгляд клопотання за його відсутності; проти накладення арешту на майно не заперечував.

Зважаючи на викладене, а також виходячи зі встановлених ч. 1 ст. 172 КПК України строків та засад їх розумності, передбачених ст. 28 КПК України, слідчим суддею визнано можливим прийняти рішення по суті клопотання за відсутності володільця майна на підставі наданих сторонами матеріалів.

При цьому, слідчий суддя керується положеннями ч. 1 та ч. 2 ст. 22 КПК України, згідно із якими кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Через неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалось, що відповідає положенням ч. 4 ст. 107 КПК України

Нормативне регулювання арешту майна, як заходу забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.

Загальні вимоги щодо порядку застосування будь-яких заходів забезпечення визначені ст. ст. 131, 132 КПК України.

Так, згідно з ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора, а також, що може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування в установленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно, зокрема, є доказом кримінального правопорушення. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Частиною 2 цієї статті визначено, що арешт майна допускається, зокрема, з метою забезпечення збереження речових доказів.

У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу, згідно якої, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Арешт на комп`ютерні системи чи їх частини накладається лише у випадках, якщо вони, зокрема, зберегли на собі сліди кримінального правопорушення (ч. 3 ст. 170 КПК України).

Згідно із ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюти готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна (ч. 11 ст. 170 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом 2 ч. 1 ст. 170 КПК України.

При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, зокрема, повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України; 3) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; (4) наслідки арешту майна для третіх осіб.

Мотиви та оцінка слідчого судді

Установлено, що СВ УСБУв Черкаській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000246 від 03.12.2025 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України.

21.01.2026 у ході проведення огляду місця події на земельній ділянці, що знаходиться на ґрунтовій дорозі по вул. Незалежності в с. Тернівка, Гайсинського району, Вінницької області, навпроти домоволодіння №12, було виявлено та вилучено кофту (сорочку) червоного кольору з чорними клітинками, на задній частині якої наявні написи білого кольору такого змісту: «WEEKENDE».

За наявною інформацією зазначена кофта (сорочка) належить підозрюваному ОСОБА_5 і вона має значення для досудового розслідування у даному кримінальному провадженні, у зв`язку з цим 22.01.2026 слідчим визнано речовим доказом, про що винесено постанову.

Висновки за результатами розгляду клопотання

Матеріали кримінального провадження дають підстави стверджувати, що вилучене під час огляду місця події майно має значення для забезпечення кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно зберегло на собі сліди злочину, та існує можливість його використання як доказу у кримінальному провадженні.

З урахуванням встановлених вище обставин кримінального правопорушення та наданих стороною обвинувачення доказів на підтвердження викладених у клопотанні доводів, слідчий суддя вважає доведеним, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна, оскільки сприятимуть досягненню мети щодо всебічного, повного і неупередженого досудового розслідування та забезпечення збереження речових доказів, таке втручання у право на власність є пропорційним, оскільки, завдяки цьому заходу забезпечення кримінального провадження може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий та прокурор звернулися із клопотанням.

Керуючись ст. 98, 131, 132, 170-173 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого слідчого відділу Управління Служби безпеки України в Черкаській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу нагляду за додержаням законів регіональним органом безпеки Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна, подане в рамках кримінального провадження № 0000246 від 03.12.2025 за ч. 2 ст. 111 КК України, задовольнити.

Накласти арешт на майно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме кофту (сорочку) червоного кольору з чорними клітинками, на задній частині якої наявні написи білого кольору такого змісту: «WEEKENDE».

Виконання ухвали покласти на слідчих слідчого відділу УСБУ в Черкаській області, які входять в склад групи слідчих у кримінальному провадженні № 0000246 від 03.12.2025.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1