Номер провадження 1-кс/754/3781/25
У Х В А Л А

Іменем України

25 листопада 2025 року слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань в м. Києві клопотання старшого слідчого СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 погоджене прокурором Деснянської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових роззслідувань 21.11.2025 за №0003186 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

24.11.2025 до Деснянського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_3 погоджене прокурором Деснянської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні №0003186 від 21.11.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України, про арешт майна, а саме: грошових коштів в сумі 1454700 гривень, розміщені на банківському рахунку АТ «Райффайзен банк» № НОМЕР_1 , відкритому на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ІПН(РНОКПП): НОМЕР_2 , а також банківський рахунок АТ «Райффайзен банк» № НОМЕР_1 , заборонивши видаткові операції на банківському рахунку АТ «Райффайзенбанк» № НОМЕР_1 , які можуть негативно вплинути на стан грошових коштів, на які накладено арешт.

Обґрунтовуючи клопотання слідчий посилається на те, що у провадженні СВ Деснянського УП ГУ НП у м. Києві перебуває кримінальне провадження №0003186 від 21.11.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України.

Так, 20.11.2025 приблизно о 14:52 год. невстановлена особа, перебуваючи у невстановлену місці, зателефонувала ОСОБА_6 та представившись співробітником банку АТ "Райффайзен банк", шляхом обману під приводом проходження ідентифікації та збереження грошових коштів від шахраїв запропонувала перерахувати грошові кошти на рахунки банку АТ "ПУМБ" № НОМЕР_3 та № НОМЕР_4 , на що ОСОБА_6 погодилась. Таким чином, невстановлена особа шляхом обману заволоділа грошовими коштами ОСОБА_6 на загальну суму 1454700 грн., чим спричинила останній матеріальної шкоди на вищезазначену суму.

Під час проведення досудового розслідування допитана як потерпіла ОСОБА_6 повідомила, що 20.11.2025 приблизно о 12:00 год. їй зателефонувала невідома особа з номерів телефону НОМЕР_5 та НОМЕР_6 , та представившись співробітником банківської установи АТ «Райффайзенбанк», повідомила потерпілій, що стався витік інформації та останній необхідно пройти верифікацію та перевести грошові кошти на інші рахунки, щоб не втратити їх. Приблизно о 14:52 год. потерпілій знову надійшов дзвінок з номера телефону НОМЕР_6 та особа повторно наголосила на перерахунку грошових коштів, на що ОСОБА_6 погодилась та перерахувала з власного рахунку АТ «Райффайзенбанк» 16 транзакціями грошові кошти на загальну суму 1454700 грн.

У ході проведення досудового розслідування, потерпіла ОСОБА_6 надала в порядку ст. 56 КПК України усі наявні у останньої докази на підтвердження заяви про вчинення кримінального правопорушення та її показань, а саме: виписки з банку АТ «Райффайзенбанк», клієнтом якого вона є.

Таким чином, з банківського рахунку банку АТ «Райффайзенбанк» № НОМЕР_7 несанкціоновано перераховано грошові кошти на банківські рахунки № НОМЕР_3 та № НОМЕР_4 , емітентом яких являється АТ «ПУМБ». Зокрема, на банківський рахунок № НОМЕР_3 перераховано грошові кошти з банківського рахунку потерпілої ОСОБА_6 № НОМЕР_7 на загальну суму 1150050 грн, зокрема: 20.11.2025 року о 15:48 год. в сумі 99850 грн.; 20.11.2025 року о 15:52 год. в сумі 99800 грн.; 20.11.2025 року о 15:54 год. в сумі 99750 грн.; 20.11.2025 року о 15:59 год. в сумі 99700 грн.; 20.11.2025 року о 16:02 год. в сумі 99650 грн.; 20.11.2025 року о 16:03 год. в сумі 96000 грн.; 20.11.2025 року о 16:04 год в сумі 99500 грн.; 20.11.2025 року о 16:06 год. в сумі 57600 грн.; 20.11.2025 року о 17:23 год. в сумі 94900 грн.; 20.11.2025 року о 17:20 год в сумі 99850 грн.; 20.11.2025 року о 17:17 год. в сумі 99900 грн.; 20.11.2025 року о 17:15 год в сумі 99950 грн.

Крім того, з банківського рахунку потерпілої ОСОБА_6 № НОМЕР_7 перераховано грошові кошти на загальну суму 304650 грн. на банківський рахунок № НОМЕР_4 , зокрема: 20.11.2025 року о 17:44 год. в сумі 4950 грн.; 20.11.2025 року о 17:40 год. в сумі 99850 грн.; 20.11.2025 року о 17:38 год. в сумі 99900 грн.; 20.11.2025 року о 17:37 год. в сумі 99950 грн.

В ході досудового розслідування слідчим надано в порядку ст. 40 КПК України доручення співробітникам оперативних підрозділів Департаменту кіберполіції Національної поліції України, у відповідь на яке отримано рапорт з інформацією щодо руху грошових коштів потерпілої. Встановлено, що грошові кошти, які належать потерпілій ОСОБА_6 , перераховано на банківські рахунки № НОМЕР_3 та № НОМЕР_4 , емітентом яких є АТ «ПУМБ».

20.11.2025 грошові кошти з банківських рахунків АТ "ПУМБ" № НОМЕР_3 та № НОМЕР_4 перераховано на банківський рахунок АТ «ПУМБ» № НОМЕР_8 шляхом проведення 8 переказів грошових коштів на загальну 1453900 грн.

В подальшому, 20.11.2025 грошові кошти з банківського рахунку АТ «ПУМБ» № НОМЕР_8 10-ма транзакціями перераховано на банківський рахунок АТ «Райффайзенбанк» № НОМЕР_1 в загальній сумі 1658500 грн., відкритий на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ІПН (РНОКПП): НОМЕР_2 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , фінанасовий номер телефону НОМЕР_9 .

21.11.2025 грошові кошти, розміщені на банківському рахунку АТ «Райффайзен банк» № НОМЕР_1 , відкритому на ім`я ОСОБА_5 , визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

У судовому засіданні слідчий клопотання підтримала та просила про його задоволення.

Заслухавши доводи слідчого, дослідивши клопотання та долучені до нього матеріали, вважаю, що клопотання підлягає частковому задоволенню за таких обставин.

Клопотання узгоджено з вимогами ст. 171 КПК України і доводи прокурора, якими він обґрунтовує клопотання, підтверджені доданими до клопотання копіями документів.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні зазначено підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна.

При задоволенні клопотання враховані наступні положення закону :

п. 1 ч. 2 ст. 173 КПК України, за яким при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати правову підставу для арешту майна,

п. 2 ч. 2 ст. 173 КПК України, за яким при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення,

п. 4 ч. 2 ст. 173 КПК України, за яким при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати наслідки арешту майна для інших осіб,

п. 5 ч. 2 ст. 173 КПК України, за яким при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати розумність і співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

ч. 5 ст. 132 КПК України, за якою під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

ч. 4 ст. 173 КПК України, за якою слідчий суддя повинен застосувати найменш обтяжливий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Слідчий у клопотанні просить застосувати арешт з метою збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його переховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У відповідності ст. 59 Закону України «Про банки і банківську діяльність» Арешт на майно банку (крім коштів, що знаходяться на кореспондентських рахунках банку), арешт на кошти та інші цінності юридичних або фізичних осіб, що знаходяться в банку, здійснюються виключно за постановою державного виконавця, приватного виконавця або за рішенням суду про стягнення коштів або про накладення арешту в порядку, встановленому законом. Зняття арешту з майна та коштів здійснюється за постановою державного виконавця, приватного виконавця або за рішенням суду.

Зупинення видаткових операцій за рахунками юридичних або фізичних осіб здійснюється в разі накладення арешту відповідно до частини першої цієї статті, а також в інших випадках, передбачених договором, Законом України "Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення", іншими законами та/або умовами обтяження, предметом якого є майнові права на грошові кошти, що знаходяться на банківському рахунку. Зупинення видаткових операцій здійснюється в межах суми, на яку накладено арешт, крім випадків, якщо арешт накладено без встановлення такої суми або якщо інше передбачено договором, законом чи умовами такого обтяження.

У випадках, встановлених законом, кошти та інші цінності юридичних або фізичних осіб, що знаходяться в банку, на які накладено арешт, передаються в управління (перераховуються на рахунки) Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, не пізніше наступного робочого дня після надходження до банку вимоги Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, здобутими злочинним шляхом, та доданих до неї копій звернення прокурора та ухвали слідчого судді, суду про накладення арешту.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Згідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Так, у ч. 3 ст. 170 КПК України зазначено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 4 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 2 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або третьої особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Зазначені у клопотанні речі, відповідають передбаченим законом критеріям, оскільки вони відповідають вимогам, зазначеним у статті 98 цього Кодексу та є речовими доказами.

У частині накладення арешту на банківський рахунок АТ «Райффайзен банк» № НОМЕР_1 слідчий суддя вважає за необхідне відмовити, оскільки накладення арешту на вищевказаний рахунок є недоцільним та несе за собою правові наслідки у вигляді втручання у права і свободи інших осіб.

Згідно ст. 175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.131, 132, 167, 170, 171, 173 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових роззслідувань 21.11.2025 за №0003186 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190КК України - задовольнити частково.

Накласти арешт:

на грошові кошти, в сумі 1454700 гривень, розміщені на банківському рахунку АТ «Райффайзен банк» № НОМЕР_1 , відкритому на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ІПН(РНОКПП): НОМЕР_2 .

У задоволенні іншої частини клопотання відмовити.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не викликалась в суд протягом 5 днів з дня отримання копії ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1