Справа № 583/5160/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" лютого 2026 р. Охтирський міськрайонний суд Сумської області в складі:

головуючого-судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши клопотання прокурора у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000807 відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця с. Комишуваха, Попаснянського р-ну, Луганської обл., зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , освіта середня спеціальна, не одруженого, що не працює, раніше судимого: 10.04.2024 Охтирським міськрайонним судом за ч. 1 ст. 309, ч. 1 ст. 317, ч. 2 ст. 317, ч. 1 ст. 70, ст. 75 КК України до 4 років позбавлення волі з випробуванням строком на 3 роки, обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 317 КК України

про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Охтирського міськрайонного суду Сумської області перебуває зазначене кримінальне провадження.

У судовому засіданні прокурор просив продовжити ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою, мотивуючи тим, що ОСОБА_4 обґрунтовано обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину. Наявні ризики переховування від суду, незаконно впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення. зокрема пов`язане із незаконним впливом на свідків у кримінальному провадженні та продовжити злочинну діяльність. Більш м`який запобіжний захід не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

Обвинувачений та його захисник в судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечували. Захисник вказала, що прокурором не обґрунтована неможливість застосування до обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу. На її переконання більш м`який запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту є достатнім для запобігання вищезазначеним ризикам. Крім того, просить врахувати, що наразі переважна більшість свідків обвинувачення вже допитана, а неповнолітня (яка також допитана) наразі мешкає за іншою адресою, що виключає вплив на неї. Соціальний статус обвинуваченого сам по собі не є достатньою підставою для застосування на нього найбільш суворого запобіжного заходу.

Обвинувачений зазначив, що має намір вступити на службу до лав Збройних Сил України, що також має бути враховано судом.

Заслухавши думку учасників процесу, суд приходить до такого.

Ухвалою Охтирського міськрайонного суду Сумської області від 24.09.2025 до ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком до 24.00 год. 19.11.2025 з визначенням застави у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 242240 грн.

Ухвалою Охтирського міськрайонного суду Сумської області від 04.11.2025 ОСОБА_4 продовженозапобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 24.00 год. 02.01.2026 з визначенням застави у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 242240 грн.

Ухвалою Охтирського міськрайонного суду Сумської області від 29.12.2025 ОСОБА_4 продовженозапобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 24.00 год. 27.02.2026 з визначенням застави у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 242240 грн.

Згідно зі ст. 29 Конституції України ніхто не може триматися під вартою інакше, як на підставах та в порядку, встановленому законом.

Згідно із ч. 4 ст. 176 КПК України запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1, п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого. За наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.

З обвинувального акту та долучених письмових документів вбачається, що ОСОБА_4 обґрунтовано обвинувачується у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 317 КК України.

Щодо наявності достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, на які вказує прокурор у клопотанні, слід зазначити.

Обґрунтовуючи клопотання, прокурор послався на існування ризиків того, що обвинувачений може: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується.

Щодо ризику переховування від суду.

При визначенні імовірності переховування ОСОБА_4 від суду, суд враховує тяжкість покарання, що загрожує останньому у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 317 КК України, а саме: позбавлення волі на строк до 8 років з конфіскацією майна.

У справі «Ілійков проти Болгарії» № 33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Співставлення можливих негативних наслідків для обвинуваченого у вигляді його можливого ув`язнення у невизначеному майбутньому з можливим засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим.

Щодо ризику незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні.

При встановленні наявності цього ризику суд враховує встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

Тобто, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від потерпілих, свідків та дослідження їх судом.

Наразі залишається не допитаним у судовому засіданні свідок сторони обвинувачення ОСОБА_6 і судом вживаються заходи щодо його допиту.

Суд погоджується з доводами прокурора, про те, що не будучи обмеженим у спілкуванні, обвинувачений може підбурити свідка до дачі неправдивих показань для уникнення кримінальної відповідальності.

Обґрунтованим є також ризик продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується ОСОБА_4 , оскільки останній раніше притягувався до кримінальної відповідальності за скоєння аналогічного кримінального правопорушення, перебуваючи на випробувальному терміні обвинувачується в вчиненні кримінального правопорушення, офіційних джерел доходу та сталих соціальних зв`язків за місцем мешкання не має, тому перебуваючи на волі може мати спокусу продовжити свою злочинну діяльність, скоїти нові аналогічні чи інші кримінальні правопорушення.

Суд враховує пояснення обвинуваченого про намір втупити на службу до ЗСУ, проте суду не надано жодних доказів, що свідчили б про волевиявлення останнього на вчинення зазначеної дії.

Враховуючи наведене, суд вважає, що з метою запобігти спробам переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків та продовженню злочинної діяльності, а також для забезпечення виконання процесуальних рішень, обвинуваченому ОСОБА_4 необхідно продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

На даному етапі кримінального провадження запобіжний захід у вигляді тримання під вартою буде доцільним для забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченого та зможе запобігти доведеним ризикам.

Інший, більш м`який, запобіжний захід не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки обвинуваченого та не зможе запобігти доведеним ризикам.

Крім того, суд вважає за необхідне визначити заставу, відповідно до вимог ч. 5 ст. 182 КПК України.

На думку суду, тримання обвинуваченого під вартою з наведених вище підстав виправдане існуванням суспільного інтересу на забезпечення належного судового розгляду кримінального провадження про тяжке кримінальне правопорушення, що за таких обставин переважає принцип поваги до особистої свободи, оскільки суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Керуючись ст.ст. 176, 177, 183, 331 КПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 24.00 год. 18.04.2026.

Визначити запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання ОСОБА_4 обов`язків, визначених КПК України.

Розмір застави визначити у межах 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто в сумі 266240 гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим обвинуваченим ОСОБА_4 , так і іншою фізичною або юридичною особою на депозитний рахунок Охтирського міськрайонного суду Сумської області згідно наступних реквізитів:

Одержувач: ТУ ДСА України в Сумській області, Код: 26270240, Назва банку: ДКСУ м. Київ, МФО: 820172, р/р UA0008869, Призначення платежу: застава, № ухвали суду, прізвище, ім`я, по батькові платника застави.

У разі внесення застави покласти на ОСОБА_4 , наступні обов`язки:

1) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, без дозволу суду;

2) повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

3) здати на зберігання до Охтирського РВП ГУ НП України у Сумській області свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документа з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок Охтирського міськрайонного суду Сумської області коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення обвинуваченого з-під варти, повідомивши усно та письмово Охтирський міськрайонний суд Сумської області.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений ОСОБА_4 , вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала може бути оскаржена до Сумського апеляційного суду протягом 7 днів з дня оголошення ухвали, а обвинуваченим з дня отримання копії цієї ухвали.

Суддя Охтирського міськрайонного суду ОСОБА_1