Справа №127/1593/26
Провадження №1-кс/127/746/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 січня 2026 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю:

заявника ОСОБА_3 ,

прокурора ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 , на бездіяльність уповноважених осіб Вінницької окружної прокуратури щодо невнесення відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_3 від 01.01.2026, -

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького міського суду Вінницької області надійшла скарга ОСОБА_3 , на бездіяльність уповноважених осіб Вінницької окружної прокуратури щодо невнесення відомостей до ЄРДР.

Скарга мотивована тим, що 01 січня 2026 року ОСОБА_3 було подано до Вінницької окружної прокуратури заяву про кримінальне правопорушення, в якій викладено конкретні фактичні обставини, що свідчать про можливе вчинення кримінальних правопорушень.

Враховуючи, що уповноваженими особами Вінницької окружної прокуратури не внесено відомості до ЄРДР, заявник просить зобов`язати внести відомості до ЄРДР за вищевказаною заявою та почати досудове розслідування.

Заявник ОСОБА_3 в судовому засіданні вимоги скарги підтримала.

Прокурор ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечував щодо задоволення скарги, суду пояснив, що вказану заяву було направлено до ВРУП ГУНП у Вінницькій області для розгляду по суті.

Суд, заслухавши пояснення учасників судового процесу, дослідивши матеріали скарги, заяви про злочин, встановив наступне.

01 січня 2026 року ОСОБА_3 було подано до Вінницької окружної прокуратури заяву про кримінальне правопорушення, в якій викладено конкретні фактичні обставини, що свідчать про можливе вчинення кримінальних правопорушень.

Зі змісту заяви встановлено, що, на думку заявника, сімейним лікарем ОСОБА_5 (КНП «ЦПМСД №3 м. Вінниці») були складені медичні документи щодо пацієнта ОСОБА_6 , які надалі були використані ним як підстава для подання заяви про нібито вчинення мною кримінального правопорушення, передбаченого ст. 325 КК України. У ході аналізу медичних документів, які були використані ОСОБА_6 як підстава для подання заяви про нібито вчинення ОСОБА_3 кримінального правопорушення, встановлено обставини, що свідчать про можливі узгоджені дії між ним та сімейним лікарем Заскалєтою з метою створення штучної доказової бази.

Відповідно до ч.1 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, відомості щодо потерпілої особи або заявника ПІБ. Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами Єдиного реєстру досудових розслідувань такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті Кримінального кодексу України). КПК України дійсно передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, однак не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень.

Згідно з ч. 1 ст. 2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом.

Відповідно до ст. 11 КК України, злочином є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом злочину. Не є злочином дія або бездіяльність, яка хоча формально і містить ознаки будь-якого діяння, передбаченого цим Кодексом, але через малозначність не становить суспільної небезпеки, тобто не заподіяла і не могла заподіяти істотної шкоди фізичній чи юридичній особі, суспільству або державі.

Обов`язковими елементами складу будь-якого злочину є об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт, суб`єктивна сторона. Відсутність хоча б одного з цих елементів свідчить про те, що дії (бездіяльність), які оцінюються, не є злочином.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про вчинення злочину є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Вказане узгоджується з практикою Верховного Суду. Зокрема в постанові від 20 квітня 2023 року у справі № 373/18/23 Верховний Суд вказав, що системний аналіз положень кримінального процесуального закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Системний аналіз положень ст.ст. 214, 303 КПК України, свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора, щодо невнесення відомостей до ЄРДР, після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Крім того, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 30.01.2019 при розгляді справи №818/1526/18 зазначила, що, саме у межах процедури оскарження бездіяльності, щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Таким чином, підставою для початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення та можуть бути перевірені у кримінально-процесуальному порядку, короткий виклад яких, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Згідно із ст.7 КПК України в якості загальної засади кримінального провадження проголошено змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

У скарзі заявник порушує питання про внесення відомостей до ЄРДР по факту вчинення кримінальних правопорушень, однак зі змісту заяви слідчим суддею не встановлено об`єктивних даних, що підкріплені належними доказами, які дійсно свідчать про наявність обов`язкових ознак злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину. Самих лише абстрактних припущень про можливе вчинення кримінальних правопорушень, викладених у заяві, недостатньо для того, щоб розпочати досудове розслідування, оскільки після внесення відомостей до ЄРДР органом досудового розслідування мають проводитись слідчі дії, необхідні для встановлення обставин вчинення кримінального правопорушення, які передбачають обов`язкове втручання в права та свободи особи у тій чи іншій мірі. Разом з тим, здійснення такого на основі припущень, без наявності об`єктивних даних, які б вказували на чинення кримінального правопорушення, є недопустимим.

Крім того, суд звертає увагу на те, що в матеріалах справи наявна відповідь КНП «ЦПМСД № 3 м. Вінниці», відповідно до якої медична інформація належить до конфіденційних персональних даних, що передбачено ст. 6 Закону України «Про захист персональних даних». Медичний заклад має законний обов`язок щодо збереження цієї таємниці. Розголошення медичної інформації третім особам (включаючи громадські організації) без письмової, добровільної та поінформованої згоди пацієнта суворо заборонено. Оскільки до заяви ОСОБА_3 не додано письмової згоди пацієнта ОСОБА_7 на надання його медичної інформації «ГО «Агрономічне без корупції. Громадський контроль», підприємство не має права розголошувати будь-які відомості, що стосуються його лікування, діагнозу чи медичних документів. Також роз`яснено, що громадська організація не наділена функціями та повноваженнями: -проводити службове розслідування щодо діяльності медичного закладу та медичних працівників, встановлювати відповідність чи невідповідність призначеного лікування медичним протоколам та стандартам МОЗ України, робити висновки щодо можливого шахрайства чи фальсифікації медичних документів, вимагати надання медичної документації. Виключне право на перевірку якості медичної допомоги та відповідності протоколам мають органи управління охорони здоров`я (МОЗ, ДОЗ) та безпосередньо адміністрація медичного закладу. Висновок про наявність чи відсутність ознак кримінального правопорушення (шахрайства, підробки) знаходиться у виключній компетенції правоохоронних органів та суду.

Таким чином, всупереч вказаним нормам законодавства ОСОБА_3 отримала конфіденційну інформацію стосовно особи, без її згоди.

Відповідно до ч. 2 ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: скасування рішення слідчого чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.

Враховуючи, що заява ОСОБА_3 не містить об`єктивних даних, що підкріплені належними доказами, які дійсно свідчать про наявність обов`язкових ознак злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину, суд приходить до переконання, що така заява не потребує внесення до ЄРДР.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 303, 305, 306, 307, 309, 370, 372 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 , на бездіяльність уповноважених осіб Вінницької окружної прокуратури щодо невнесення відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_3 від 01.01.2026 відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя