Провадження №1-кс/463/255/26
У Х В А Л А

про відмову в задоволенні клопотання

26 січня 2026 року слідчий суддя Личаківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника ОСОБА_3 , власника майна ОСОБА_4 розглянувши клопотання власника майна ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні за №0001860 від 12.11.2025 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.361, ч.5 ст. 185 КК України, -

встановив:

власник майна ОСОБА_4 звернулася до слідчого судді із клопотанням про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Личаківського районного суду від 01 грудня 2025 року у справі №463/11174/25 шляхом скасування заборони розпоряджатись будь-яким чином грошима у безготівковій формі та зупинення проведення всіх видаткових операцій по банківських картках та рахунках, на грошові кошти у безготівковій формі, які знаходяться на банківському рахунку НОМЕР_1 відкритому в АТ «КБ «ПриватБанк».

Клопотання мотивує тим, що у межах кримінального провадження №0001860 від 12.11.2025 року, яке здійснюється слідчим відділом Львівського районного управління поліції №1 ГУНП у Львівській області за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.361 та ч.5 ст.185 КК України, ухвалою слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова від 01 грудня 2025 року було накладено арешт, зокрема, на банківські рахунки та картки, відкриті в АТ КБ «ПриватБанк».

До переліку арештованого майна був включений і її банківський рахунок НОМЕР_1 , власником та користувачем якого є вона особисто. Зазначає, що жодного відношення до кібератаки та кримінального провадження немає. Кошти на рахунок надійшли у законний спосіб. 12.11.2025 року на гаманець особи в сервісі «Binance» надійшли кошти у виді крипто валюти в розмірі 962,8 USDT від ОСОБА_5 . З метою подальшого обміну на національну валюту кошти були переведені на рахунок «Поповнення» та реалізовані через сервіс «P2P». У результаті проведеної операції на розрахунковий рахунок № НОМЕР_1 , відкритий в АТ «КБ «ПриватБанк», зараховано 42 629,79 грн, після чого особою перераховано 962,95 USDT контрагенту. Подальше існування даного арешту ставить її у тяжку фінансову ситуацію, залишилась без жодних засобів існування, оскільки являється внутрішньо переміщеною особою та на даний час тимчасово не працюю. Набуті грошові кошти в законний спосіб, шляхом їх обміну на USDT в сервісі «Binance». А тому просить клопотання задоволити.

Представник власника майна у судовому засіданні просив клопотання задоволити, зазначив що його довірителька не має жодного відношення до кримінального провадження, кошти є її особистими, деякі позичені. Також є підтвердження наявності криптовалюти.

У судовому засіданні власник майна додала, що кошти у виді крипто валюти позичила у свого друга тавиставила на продаж в сервісі «Binance». Не заперечує, що кошти на її банківський рахунок, який було арештовано, поступили від іншої особи ніж вказана покупцем крипто валюти на сервісі «Binance».

Слідчий в судове засідання не з`явився, на адресу суду подав письмові заперечення, просив залишити в силі та не скасовувати арешт на майно. Крім того, зазначила, що грошові кошти визнано речовими доказами, оскільки вони є предметом кримінального правопорушення. Разом з тим, зауважила, що із клопотання ОСОБА_4 та долучених до клопотання додатків встановити легітимність отриманих грошових коштів не представилось можливим у зв`язку із розбіжностями у персональних даних особи, яка здійснювала переказ грошових коштів за транзакцією на біржі «Binance» та особою, яка здійснювала переказ грошових коштів за банківськими реквізитами. Відтак, дані грошові кошти є предметом кримінального правопорушення, оскільки на переконання органу досудового розслідування, набуті в протирпавний спосіб, шляхом несанкціонованого втручання та належать підприємствам: ТОВ «ЗахідНадраСервіс» та ТОВ «Енергопарк «Яворів».

Вивчивши клопотання та додані до них матеріали, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

Так, згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Таким чином, підставою для скасування арешту майна є необґрунтованість його накладення або відсутність подальшої необхідності в його застосуванні.

Слідчим суддею встановлено, що у слідчому відділі Львівського РУП №1 ГУНП у Львівській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001860 від 12 листопада 2025 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 361, ч. 5 ст. 185 КК України. До Львівського районного управління поліції №1 ГУНП у Львівській області звернулись представники ТОВ « ЗахідНадраСервіс», ТОВ «Енергопарк Яворів», щодо несанкціонованого втручання в роботу системи дистанційного банківського обслуговування «Клієнт-Банк» та викрадення коштів у особливо великих розмірах. Встановлено, що 12 листопада 2025 року в період часу з 13:20 по 16:00 год. невідомі особи, після несанкціонованого втручання в систему керування рахунком належним ТОВ «ЗахідНадраСервіс» UA0028234 емітованим АТ «Укрексімбанк» створила 23 платіжних доручення та переказала кошти у сумі 78 млн. 445 тис. грн. на рахунки компанії ТОВ «Артбрук» НОМЕР_2 , емітований АТ «Райффайзен Банк». У подальшому, зловмисники з метою недопущення блокування викрадених коштів переказали їх різними сумами на підконтрольні ТОВ «Артбрук» рахунки емітовані в АТ «ПУМБ». Крім того, кіберзлочинці також несанкціонованого втрутились в систему керування рахунком належним ТОВ «Енергопарк Яворів» № 6073 емітованим АТ «Сенс Банк» та створивши 13 платіжних доручень переказала кошти на рахунки відкриті в АТ «Укрсіббанк» та ПАТ «МТБ БАНК», у сумі 48 млн. 777 тис. грн. Загальна сума завданої ТОВ «ЗахідНадраСервіс» та ТОВ «Енергопарк Яворів» матеріальної шкоди, становить близько 127 млн. 222 тис. грн.

Ухвалою слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова від 01.12.2025, накладено арешт шляхом заборони розпоряджатись будь-яким чином грошима у безготівковій формі та зупинення проведення всіх видаткових операцій по банківських картках та рахунках, на грошові кошти у безготівковій формі, які знаходяться в тому числі на банківський рахунок НОМЕР_1 власник карти НОМЕР_3 в АТ КБ «ПРИВАТБАНК» ().

Підставою для арешту майна, згідно ухвали слідчого судді, є забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Крім цього, відповідно до ч.3 ст. 64-2 КПК України третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, має права та обов`язки, передбачені цим Кодексом для підозрюваного, обвинуваченого, в частині, що стосуються арешту майна.

Заявником жодними доказами не доведено, що арешт накладено не обґрунтовано, або в такому відпала необхідність. Правомірність поступлення коштів на рахунок ОСОБА_4 викликає сумніви, оскільки в судовому засіданні встановлено розбіжність у персональних даних особи, яка здійснювала переказ грошових коштів за транзакцією по р2р ордеру № на біржі «Binancе» ОСОБА_6 та особою, яка здійснювала переказ грошових коштів за банківськими реквізитами, а саме ОСОБА_7 .

Отже враховуючи наведене та беручи до уваги, що досудове розслідування у даному кримінальному провадженні на теперішній час не завершено, слідчий суддя погоджується із запереченням слідчої та вважає, що необхідність в подальшому збереженні арешту майна не відпала. Скасування вказаного заходу забезпечення, може негативно вплинути на хід досудового розслідування, привести до втрати речового доказу, а тому на теперішній час підстави для скасування арешту в порядку ст. 174 КПК України відсутні.

Зазначене не перешкоджає подальшому зверненню з аналогічними клопотаннями до слідчого судді у разі зміни обставин, які зумовили накладення арешту на майно.

Керуючись ст.174 КПК України, -

постановив:

у задоволенні клопотання власника майна ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні за №0001860 від 12.11.2025 року - відмовити.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1