Справа № 646/166/26
№ провадження 1-кс/646/122/2026
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 січня 2026 року м. Харків

Слідчий суддя Основ`янського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , за участю слідчого ОСОБА_3 , власника майна підозрюваного ОСОБА_4 , його захисника ОСОБА_5 , розглянувши у судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ ВП № 1 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000128 від 23.01.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 194 Кримінального кодексу України,

У С Т А Н О В И В :

Старший слідчий СВ ВП № 1 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим першим заступником керівника Слобідської окружної прокуратури м.Харкова ОСОБА_6 , про накладення арешту на належний на праві власності підозрюваному ОСОБА_4 автомобіль марки HONDA CR-V номерний знак НОМЕР_1 , 2011 року випуску, з забороною відчужувати та розпоряджатися ним.

Клопотання слідчого обґрунтовано тим, що слідчим відділенням ВП № 1 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, відомості про кримінальне правопорушення у якому внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000128 від 23.01.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 194 Кримінального кодексу України.

Досудовим розслідуванням вищевказаного кримінального провадження встановлено, що ОСОБА_4 мав тривалий конфлікт з потерпілим ОСОБА_7 , а саме, вважаючи останнього винним у тому, що він, маючи на меті демонтувати в`їзні ворота та зробити загальнодоступним в`їзд до внутрішнього двору багатоповерхових будинків, які розташовані за адресою : АДРЕСА_1 , та АДРЕСА_2 , звернувся до Харківського окружного адміністративного суду, який у своєму рішенні (справа №520/14055/21 від 20.10.2022) зобов`язав Харківську міську раду здійснити контроль та нагляд за виконанням рішення Виконавчого комітету Харківської міської ради «Про звільнення території міста Харкова від самовільно встановлених об`єктів» від 10.02.2021 №67, а саме від малої архітектурної форми (воріт) біля будинків АДРЕСА_2 та АДРЕСА_3 .

Окрім того, ОСОБА_8 , був достеменно обізнаним, що у власності та фактичному користуванні потерпілого перебуває два легкових транспортних засоби, а саме MAZDA CX-9, 2021 року випуску, чорного кольору, державний номерний знак НОМЕР_2 , та FORD KUGA, 2013 року випуску, зеленого кольору державний номерний знак НОМЕР_3 , та що зазвичай потерпілий залишає вищевказані легкові автомобілі на нічний час доби у внутрішньому дворі вищевказаних багатоповерхових будинків.

Так, у ОСОБА_8 з мотивів помсти та особистої неприязні до потерпілого ОСОБА_7 у період з 20.10.2022 по 21.01.2025, виник злочинний умисел, направлений на умисне пошкодження майна потерпілого.

З метою реалізації свого злочинного умислу, направленого на умисне пошкодження майна потерпілого та завдання йому матеріальної шкоди, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, 21.01.2025 о 23:17 ОСОБА_8 прибув до внутрішнього двору багатоповерхових будинків, які розташовані за адресою АДРЕСА_1 , та АДРЕСА_2 .

Користуючись комендантською годиною, яка станом на 21.01.2025 діяла у м.Харкові з 23:00 по 05:00 (Наказ Харківської ОВА № 199В від 05.12.2022 «Про затвердження комендантської години на території Харківської області»), та темною порою доби, впевнившись, що за його діями ніхто зі сторонніх осіб не спостерігає, ОСОБА_8 , використовуючи заздалегідь не підготовлені підручні предмети, а саме каміння та фрагменти цеглини, які він знайшов у дворі, у період часу з 23:17 21.01.2025 по 00:18 22.01.2025 почав навмисно наносити хаотичні пошкодження автомобілям потерпілого ОСОБА_7 , а саме: на автомобілі MAZDA CX-9, 2021 року випуску, ОСОБА_4 наніс значні пошкодження лакофарбовому покриттю, розбив лобове (вітрове) та заднє скло, шляхом ударів камінням здійснив деформацію капота, деформацію крила переднього лівого, деформацію стійки передньої правої, деформацію молдинга дверей передніх правих, деформацію панелі даху, деформацію дверей задніх правих, деформацію крила заднього правого, деформацію стійки центральної панелі боковини правої, а також наніс пошкодження ущільнювачу дверей передніх правих, пошкодив опускне скло дверей передніх правих, тощо, на автомобілі FORD KUGA, 2013 року випуску, ОСОБА_8 шляхом проколу невстановленим гострим предметом наніс пошкодження всім 4 (чотирьом) колесам вищевказаного автомобіля. Довівши свої злочинні наміри до кінця, ОСОБА_4 спокійно покинув місце вчинення злочину.

Згідно висновку транспортно-товарознавчої експертизи №2691 від 08.05.2025, проведеної ННЦ ІСЕ ім. Засл. проф. М. С. Бокаріуса ОСОБА_4 спричинив своїми діями матеріальний збиток потерпілому ОСОБА_7 у розмірі 381 421 грн. 63 коп.

09.01.2026 у цьому кримінальному провадженні винесено повідомлення про підозру щодо ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого 1 ст. 194 КК України, тобто умисному пошкодженні чужого майна, що заподіяло шкоду у великих розмірах.

З метою забезпечення відшкодування завданих внаслідок кримінального правопорушення збитків, слідчий звернувся до суду з цим клопотанням.

У судовому засіданні слідчий ОСОБА_3 клопотання підтримав та наполягав на його задоволенні.

Власник майна підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник з урахуванням доказів, наданих стороною обвинувачення на підтвердження доводів викладених в клопотанні, беручи до уваги права не тільки потенційного позивача, а й іншого учасника процесу, права якого може бути порушено у зв`язку із застосуванням відповідних заходів, вважали, що клопотання про арешт майна з метою забезпечення цивільного позову не підлягає задоволенню, оскільки заявником не обґрунтовано, яким саме чином незабезпечення позову може в майбутньому утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду, не надано належних та допустимих доказів, які б свідчили про вчинення підозрюваним дій, спрямованих на ускладнення чи унеможлення виконання майбутнього рішення суду, не додано доказів на підтвердження наявності реальної небезпеки, за якої невжиття заходів забезпечення позову може призвести до утруднення, або навіть неможливості у майбутньому виконати рішення суду, прокурором та слідчим не підтверджено жодним доказом наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування забезпечення позову, не надано доказів, які можуть свідчити про вчинення підозрюваним дій, спрямованих, наприклад, на реалізацію майна чи підготовчі дії до його реалізації, відомості щодо наявності рахунків у підозрюваного, не обґрунтована відповідність застосування арешту майна з метою забезпечення цивільного позову, який взагалі ще не подано, а можливо і не буде подано. Саме лише посилання в клопотанні на необхідність забезпечення неіснуючого цивільного позову не є достатньою підставою для його задоволення.

Слідчий суддя, заслухавши власника майна та його представника, вивчивши клопотання та дослідивши додані до нього матеріали кримінального провадження, оцінивши в сукупності всі обставини, дійшов висновку про його задоволення.

При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя згідно зі статтями 94, 132, 173 КПК України враховує правову підставу для арешту майна та обґрунтованість підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для третіх осіб.

Обґрунтованість повідомленої ОСОБА_4 підозри підтверджується наданими слідчим матеріалами, зокрема:

-протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 про те, що невідома особа в ніч на 22.01.2025 пошкодила його автомобілі MAZDA та FORD шляхом завдання ударів камінням по склу та поверхні кузова, а також шляхом проколюванням шин; оглянувши записи власних камер відеоспостереження, встановлені в його помешканні, він впізнав сусіда ОСОБА_4 , з яким мав конфлікт щодо порядку користування прибудинковою територією багатоквартирного будинку, оскільки той встановив автоматичні ворота та на власний розсуд вирішував, хто має право в`їзду на територію, у зв`язку з чим спір вирішувався у судовому порядку;

-протоколом огляду флеш-носія з відеозаписами камер відеоспостереження потерпілого за адресою: АДРЕСА_3 , на яких зафіксовані факти пошкодження особою чоловічої статі спортивної статури, яка одягнена у спортивну кофту, жилет з капюшоном, спортивні штани та кросівки, автомобілів MAZDA та FORD, та який залишає місце подіє на автомобілі HONDA CR-V; під час проведення огляду потерпілий ОСОБА_7 впізнав в цій особі свого сусіда ОСОБА_4 ;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_9 , який 21.01.2025 близько 23.20 з балкону квартири АДРЕСА_4 , бачив, як невідомий чоловік зухвало наніс удари по кузову автомобіля MAZDA та проколов колеса автомобіля FORD; по одягу жилетці та спортивному костюму він впізнав чоловіка, який є місцевим мешканцем на ім`я ОСОБА_10 , який зазвичай у цьому дворі вигулював собаку породи шпіц;

-протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 03.02.2025 , відповідно до якого свідок ОСОБА_9 вказав на ОСОБА_4 , як особу, яка пошкодила транспортні засоби;

-висновком експерта № 2691 від 08.052.2025 за результатами проведення Національним науковим центром «Інститут судових експертиз ім. Засл. Проф. М.С. Бокаріуса», відповідно до якого вартість матеріального збитку, завданого власнику автомобіля MAZDA СХ-9 реєстраційний номер НОМЕР_2 у результаті пошкодження 22.011.2025 складає 381 421, 63 грн.

Відомості, які містяться у наведених матеріалах, узгоджуються з обставинами, зазначеними у повідомленні про підозру, підтверджують їх та у своїй сукупності дають вагомі підстави для висновку про обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 194 КК України.

09.01.2026 у цьому кримінальному провадженні ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 194 КК України, тобто умисному пошкодженні чужого майна, що заподіяло шкоду у розмірі 381 421 грн. 63 коп., тобто у великих розмірах.

Отже, у відповідності до вимог ст. 42 КПК України ОСОБА_4 має статус підозрюваного і щодо його майна може вирішуватися питання про застосування заходів забезпечення, зокрема арешту.

Оцінивши надані стороною обвинувачення докази, не вирішуючи наперед питання про доведеність вини та остаточної кваліфікації дій ОСОБА_4 , слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 194 КК України, за викладених у клопотанні обставин.

У відповідності до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається, зокрема, з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

Відповідно до ч. 6 ст. 170 КПК України застосування арешту з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення, можливе за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні. У разі задоволення цивільного позову суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про арешт майна для забезпечення цивільного позову до набрання судовим рішенням законної сили, якщо таких заходів не було вжито раніше.

Згідно з ч. 8 ст. 170 КПК України вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову, має бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові.

Відтак, застосування арешту майна з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), допускається, зокрема, щодо майна підозрюваного та за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову, має бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові.

Станом на день розгляду слідчим суддею клопотання про арешт майна відомості про подачу потерпілим цивільного позову відсутні, проте норми КПК України не виключають можливість його арешту до подання такого позову, адже забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, що узгоджується із завданнями кримінального провадження, визначеними ст. 2 КПК України.

У даному випадку, слідчий суддя при вирішенні питання щодо можливості накладення арешту на майно з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням (цивільного позову), враховує розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, яка встановлена висновком транспортно-товарознавчої експертизи №2691 від 08.05.2025, проведеної ННЦ ІСЕ ім. Засл. проф. М. С. Бокаріуса, та приймає до уваги середньоринкову вартість аналогічних транспортних засобів HONDA CR-V 2354, яка не є непомірно більшою у порівнянні із завданою шкодою, та враховує відсутність сталих тенденцій на ціни на ринку авто, які постійно коливаються через інфляцію, попит, пропозицію та економічні чинники.

Довідкою РСЦ ГСЦ МВС в Харківській, Полтавській та Сумській областях за вих № 31/32/13-822-2025 від 13.01.2026 підтверджено належність ОСОБА_4 на праві власності транспортного засобу HONDA CR-V 2354, номерний знак НОМЕР_1 , 2011 року випуску.

З огляду на наявність підстав вважати, що незастосування арешту зумовить труднощі чи неможливість виконання вироку в частині забезпечення можливого цивільного позову, арешт майна на цьому етапі є цілком необхідним заходом для забезпечення дієвості кримінального провадження.

Хоча станом на час постановлення цієї ухвали цивільний позов не подано, це жодним чином не перешкоджає накладенню арешту на майно підозрюваного із зазначеною метою, оскільки подання цивільного позову можливе на будь-якій стадії кримінального провадження, як під час досудового розслідування, так і під час судового розгляду, з моменту внесення відомостей до ЄРДР і до набрання вироком законної сили.

При оцінці реальної можливості реалізації підозрюваним майна, слідчий суддя оцінює з точки зору вірогідності такої поведінки та доходить висновку про високу ступінь ймовірності вчинення ОСОБА_4 дій, направлених на відчуження транспортного засобу, адже йому достеменно відомо, що у разі визнання його винуватим на нього може бути покладено обов`язок з відшкодування шкоди, завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення, зокрема, за рахунок майна, яке йому належить.

Виходячи з того, що завданням арешту майна є запобігання можливості його знищення, перетворення, відчуження, а також зважаючи на обставини, що розслідуються у межах цього провадження, враховуючи можливість накладення на ОСОБА_4 обов`язку з відшкодування шкоди, завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення за вироком суду у разі доведення його вини, заявлена стороною обвинувачення мета може бути досягнута через застосування саме такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна підозрюваного з метою запобігання ризику його відчуження.

Слідчий суддя відхиляє доводи представника власника майна на непропорційність застосованого арешту в частині порушення права ОСОБА_4 на користування майном, оскільки слідчим суддею застосовується найменш обтяжливий спосіб арешту - шляхом обмеження права розпорядження арештованим майном, що унеможливлює його відчуження, проте не перешкоджає підозрюваному за потреби користуватися ним.

Керуючись ст. ст. 132, 159-166 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання старшого слідчого СВ ВП № 1 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000128 від 23.01.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 194 Кримінального кодексу України задовольнити.

Накласти арешт шляхом заборони відчуження та розпорядження на автомобіль HONDA CR-V 2354, номерний знак НОМЕР_1 , 2011 року випуску, № кузова НОМЕР_4 , належний на праві власності ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_5 .

За положеннями статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Копію ухвали не пізніше наступного робочого дня після її постановлення надіслати слідчому, прокурору, власнику майна.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1