Справа № 368/1758/25
УХВАЛА

Іменем України

м. Кагарлик Київської області "30" жовтня 2025 р.

Слідчий суддя Кагарлицького районного суду Київської області: ОСОБА_1

При секретарі - ОСОБА_2

- розглянувши скаргу ОСОБА_3 , - на бездіяльність дізнавача ВП № 1 СВ Обухівського РУП ГУ НП в Київській області на невнесення відомостей до ЄРДР (подана в порядку п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України), -

В С Т А Н О В И В :

16.10.2025 року на адресу Кагарлицького районного суду Київської області надійшла скарга ОСОБА_3 , - на бездіяльність дізнавача ВП № 1 СВ Обухівського РУП ГУ НП в Київській області на невнесення відомостей до ЄРДР (подана в порядку п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України), в прохальній частині якої скаржник просила слідчого суддю винести судове рішення у виді ухвали, на підставі якої:

1. Визнати незаконним бездіяльність дізнавача сектору дізнання ВП №1 Обухівського РУП ГУ НП у Київській області, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, після отримання під протокол заяви про вчинення кримінального правопорушення ;

2. Постановити ухвалу, якою зобов`язати уповноважену особу ВП № 1 Обухівського РУП ГУНП у Київській області, внести заяву до ЄРДР, відомості про що зареєстровано в ЖЄО за № 8404;

3. При розгляді даної скарги дотримуватися процесуальних строків.

Вимоги, викладені в прохальній частині, скаржник в мотиувальній її частині обгрунтовувала наступними обставинами та нормами права:

- 09 жовтня 2025 року приблизно о 17:00 вона приїхала додому та виявила, що у місці, де прикріплено лічильник електроенергії, пошкоджено коробку, а під нею викрадено електричні автомати.

Вона одразу зателефонувала на номер 102 і повідомила про злочин.

На виклик прибули працівники поліції:

- дізнавач сектору дізнання ВП №1 Обухівського РУП ГУНП у Київській області ОСОБА_4 , посвідчення № КОП 032473;

- капітан поліції ОСОБА_5 , посвідчення № КОП 021260.

Повідомлення зареєстровано у журналі єдиного обліку за № 8404.

Дізнавач прийняла письмову заяву про злочин під протокол та склала протокол огляду місця події.

Правові підстави:

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України, - слідчий, дізнавач, прокурор невідкладено, але не пізніше 24 годин після подання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення зобов`язані внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

- прийняти і зареєструвати дану заяву про вчинений кримінальний злочин;

- відповідно до положень частини першої статті 214 Кримінального процесуального кодексу України (КПК України), Наказу Міністерства внутрішніх справ України від 08.02.2019 № 100 «Про затвердження порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події» та Наказу ОФІСУ ГЕНЕРАЛЬНОГО ПРОКУРОРА від 30.06.2020 № 298 «Про затвердження Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення» (документи чинні на момент подання даної заяви про кримінальний злочин), - внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ЄРДР) впродовж 24 годин після прийняття заяви про вчинений кримінальний злочин, та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати (заявнику з правами потерпілого) витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань;

- на виконання вимог КПК України, та Наказу Офісу Генерального Прокурора від 30.06.2020 № 298 «Про затвердження Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення» невідкладно розпочати досудове розслідування, з підстави вчинення кримінального злочину;

- вручити заявнику з правами потерпілого, пам`ятку про процесуальні права і обов`язки потерпілого, передбачені статтями 55-57 КПК України;

- надати заявнику можливість повідомити додаткові свідчення в порядку пункту 6 частини першої статті 56 КПК України, виключно в рамках відкритого кримінального провадження, по зазначеному факту кримінального злочину в заяві;

- згідно вимог пунктів частини другої статті 60 КПК України: вручити заявнику документ, що підтверджує прийняття і реєстрацію заяви про вчинений кримінальний злочин (талон повідомлення ЄО/ЖЄО);

- Повідомляти заявника в статусі потерпілої про кожну дію в ході досудового розслідування письмово;

- Досудове розслідування провести у встановлений законом строк.

13 жовтня 2025 року скаржник зателефонувала до чергової частини ВП №1 Обухівського РУП, щоб дізнатися, чи внесено відомості до ЄРДР.

Черговий ОСОБА_6 повідомив, що відомості до ЄРДР не внесено, а заяву передано ОСОБА_7 , працівниці сектору превенції.

Передача заяви до сектору ревенції без весення відодо ЄРДР є незаконю бездівяльнсю дізавача і порушує її права к заявика.

Цими діями порушено права і свободи скаржника: КОНВЕНЦІЮ ПРО ЗАХИСТ ПРАВ ЛЮДИНИ І ОСНОВОПОЛОЖНИХ СВОБОД, розділ 1 права і свободи ст„ 17 Заборона зловживання правами: Жодне з положень цієї Конвенції не може тлумачитись як таке, що надає будь-якій державі, групі чи особі право займатися будь-якою діяльністю або вчиняти будь-яку дію, спрямовану на скасування будь-яких прав і свобод, визнаних цією Конвенцією, або на їх обмеження в більшому обсязі, ніж це передбачено в Конвенції.

З огляду на викладене вище слід зазначити, що подібні дії слідчого мають не тільки ознаки юридичної відповідальності (як посадової особи, за невиконання службових обов`язків), а й ознаки непрямої дискримінації (по відношенню до мене, за соціальним статусом), регламентовані положеннями Закону України від 06 вересня 2012 року № 5207- VI «Про засади запобігання та протидії дискримінації в Україні» (далі - Закон № 5207-VI), дія якого поширюється на відносини між юридичними особами публічного та приватного права, місцезнаходження яких зареєстровано на території України, а також особами, які перебувають на території України. Адже, відповідно до пункту 3 частини першої статті 1 даного Закону № 5207-УІ: «непряма дискримінація - це ситу ація, за якої внаслідок реалізації чи застосування формально нейтральних правових норм, критеріїв оцінки, правил, вимог чи практики для особи та`або групи осіб за їх певними ознаками виникають менш сприятливі умови або становище порівняно з іншими особами та/або групами осіб, крім випадків, коли їх реалізація чи застосування має правомірну, об`єктивно обгрунтовану мету, способи досягнення якої є належними та необхідними».

Пунктом 5 -1 частини першої статті 1 Закону № 5207-VI визначено, що пособництво у дискримінації - це будь-яка свідома допомога у вчиненні дій або бездіяльності, спрямованих на виникнення дискримінації.

Пункт 7 частини першої статті 1 Закону № 5207-УІ визначає поняття утиску наступним чином: «утиск - небажана для особи та/або групи осіб поведінка, метою або наслідком якої є приниження їх людської гідності за певними ознаками або створення стосовно такої особи чи групи осіб напруженої, ворожої, образливої або зневажливої атмосфери». В той же час положення частини першої статті 2 Закону 5207-VI декларуючи гарантують, що законодавство України грунтується на принципі недискримінації, що передбачає незалежно від певних ознак: забезпечення рівності прав і свобод осіб та/або груп осіб; забезпечення рівності перед законом осіб та/або груп осіб; повагу до гідності кожної людини; забезпечення рівних можливостей осіб та/або груп осіб.

Слід наголосити, що згідно частини другої статті 6 Закону 5207-УІ в Україні, будь-які форми дискримінації з боку державних органів, органів влади Автономної Республіки Крим, органів .місцевого самоврядування, їх посадових осіб, юридичних осіб публічного та приватного права, а також фізичних осіб, визначені статтею 5 цього Закону, - забороняються.

Відповідно до ч. 1-4 статті 214 КПК України:

1. Слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

2. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Офісом Генерального прокурора за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, Державним бюро розслідувань, органом Бюро економічної безпеки України.

3. Здійснення досудового розслідування, крім випадків, передбачених цією частиною, до внесення відомостей до реєстру або без такого внесення не допускається і тягне за собою відповідальність, встановлену законом. У невідкладних випадках до внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань може бути проведений огляд місця події (відомості вносяться невідкладно після завершення огляду). Для з`ясування обставин вчинення кримінального проступку до внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань може бути:

1) відібрано пояснення;

2) проведено медичне освідування;

3) отримано висновок спеціаліста і знято показання технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису;

4) вилучено знаряддя і засоби вчинення кримінального проступку, речі і документи, що є безпосереднім предметом кримінального проступку, або які виявлені під час затримання особи, особистого огляду або огляду речей.

У разі виявлення ознак кримінального правопорушення на морському чи річковому судні, що перебуває за межами України, досудове розслідування розпочинається негайно, відомості про нього вносяться до Єдиного реєстру досудових розслідувань за першої можливості.

4. Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.»

Отже, станом на момент подання даної скарги до суду від скаржника, заява про вчинений кримінальний злочин до ЄРДР не внесена, що є грубим порушенням вимог статті 214 КГТК України, Наказу Міністерства внутрішніх справ України від 08.02.2019 № 100 «Про затвердження порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події», а також Наказу Генеральної Прокуратури України від 06.04.2016 року № 139 «Про затвердження Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань», затвердженого в Міністерстві юстиції України 05 травня 2016 року за № 680/28810, а також скаржника - потерпілої, конституційних прав та прав передбачених міжнародними договорами та положеннями статей 55, 56, 60, 214 КПК України. Відповідно до п. 1.4 Положення про порядок ведення ЄРДР, затвердженого наказом Генеральної прокуратури України від 17.08.2012 р. № 69, який є обов`язковим для виконання посадовими особами органів досудового розслідування, строк - 24 години обчислюється з моменту попередження особи про кримінальну відповідальність при поданні заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, та у випадку надходження заяви, повідомлення поштою, іншим засобом зв`язку, строк обчислюється з моменту надходження заяви слідчому, дізнавачу, прокурору.

Крім того, визначений частиною першою статті 214 КПК України обов`язок слідчого, дізнавача або прокурора не вимагає оцінки цими суб`єктами такої заяви (повідомлення) на предмет наявності ознак складу злочину для того, щоб вчинити процесуальну дію, яка полягає у внесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР. Такі вимоги не передбачають здійснення оцінки обгрунтованості заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, а передбачають лише обов`язок уповноважених органів здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення, які вона надає усвідомлено для реалізації відповідними органами завдань кримінального провадження. Відповідно до п, 1 ч. 1 ст. 303 КПК України:

« 1. На досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора:

1) бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування».

Відповідно до ч. 1 ст. 304 КПК України:

«1. Скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.»

Строк звернення до слідчого судді скаржником не пропущено.

За таких обставин скаргу на бездіяльність слідчого дізнавача скаржником, подано звертаючись до слідчого судді в строк передбачено ч. 1 ст. 304 КПК України, та в межах територіальної юрисдикції.

Керуючись ч. 1, ч.2 ст. 55,ст.ст. 214, 303, 304 КПК України, - скаржник просить слідчого суддію задовольнити вимоги, викладені в прохальній частині скарги.

16.10.2025 року автоматизованою системою документообігу Кагарлицького районного суду Київської області на підставі ч. 3 ст. 35 КПК України, - для слухання даного кримінального провадження був визначений слідчий суддя Кагарлицького районного суду Київської області ОСОБА_1 , присвоєно, - справа № 368/1758/25, провадження № 1 кс/368/239/25.

20.10.2025 року слідчим суддею винесено ухвалу, згідно якої:

1. Відкрити провадження у справі № 368/1758/25, провадження № 1 кс/368/239/25 за скаргою ОСОБА_3 , - на бездіяльність дізнавача ВП № 1 СВ Обухівського РУП ГУ НП в Київській області на невнесення відомостей до ЄРДР (подана в порядку п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України).

2. Призначити судове засідання за скаргою ОСОБА_3 , - на бездіяльність дізнавача ВП № 1 СВ Обухівського РУП ГУ НП в Київській області на невнесення відомостей до ЄРДР (подана в порядку п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України), -

- в приміщенні Кагарлицького районного суду Київської області за адресою: Київська область, м. Кагарлик, вул. Володимира Великого, 3 на 17 год. 00 хв. 22.10.2025 року.

3. В судове засідання викликати учасників судового провадження:

- скаржника, - ОСОБА_3 ;

- прокурора Кагарлицького відділу Обухівської окружної прокуратури Київської області;

- дізнавача (керівника органу дізнання) ВП № 1 Обухівського РУП ГУ НП в Київській області;

4. З метою підготовки до розгляду справи зобов`язати орган дізнання ВП № 1 Обухівського РУП У НП в Київській області в строк до 17 год. 00 хв. 22.10.2025 року надати на адресу Кагарлицького районного суду Київської області (09201, Київська область, Обухівський район, м. Кагарлимк, вул. Володимира Великого, 3), - матеріали перевірки по заяві ОСОБА_8 від 09.10.2025 року, - ЖЄО № 8404.

4. Копію ухвали направити учасникам судового провадження, які підлягають виклику в судове засідання.

22.10.2025 року на адресу Кагарлицького районного суду Київської області (через канцелярію суду) надійшла письмова скаржника ОСОБА_3 , (8540/25 вх. 22.10.2025), наступного змісту:

- 16 жовтня 2025 року ОСОБА_3 (далі Скаржник) подала до Кагарлицького районного суду Київської області скаргу на бездіяльність дізнавача, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після прийняття заяви про злочин під протокол.

Відповідно до автомматизованої системи розподілу судових справ, для розгляду зазначеної скарги визначено суддю ОСОБА_1 .

21 жовтня 2025 року секретар судді ОСОБА_9 телефоном повідомила Скаржника про призначення розгляду скарги на 22 жовтня 2025 року о 17:00 годині.

Враховуючи віддаленість місця проживання Скаржника від суду та відсутність власного транспорту, Скаржник не має обєктивної можливості прибути до суду у зазначений час, оскільки громадський транспорт у вечірній час не забезпечує можливості повернення додому.

Відповідно до частини 3 статті 306 Кримінального процесуального кодексу України, скарга може бути розглянута за відсутності Скаржника, якщо від нього надійшла відповідна заява.

Бездіяльність дізнавача щодо невнесення відомостей до ЄРДР підлягає оскарженню відповідно до пункту 1 частини 1 статті 303 КПК України.

Згідно з частиною 1 статті 214 КПК України, уповноважена особа органу дізнання або досудового розслідування зобовязана невідкладено, але не пізніше 24 годин, внести відомості до ЄРДР відомості про кримінальне правопорушення після отримання заяви або повідомлоення про злочин.

Також, відповідно до Бангалорських принципів поведінки суддів (2002 рік, схвалених резолюцією ООН № 2006/23), суддя повинен забезпечувати справедливість судового процесу для всіх сторін, дотримуючись принципів неупередженості, рівності сторін та доступності правосуддя (пункти 1.2, 2.1., 5.1).

Проведення судового засідання у пізній час, який унеможливлює участь Скаржника, може фактично обмежити право на доступ до правосуддя.

У звязку з наведеним, - скаржник просила суд:

1. Розглянути скаржу Скаржника ОСОБА_10 за її відсутності, відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України.

2. Зважати, що Скаржник підтримує скаргу в повному обсязі.

3. Звернути увагу на необхідність дотримання принципів доступності правосуддя та етичних стандартів судової діяльності, передбачених Бангалорськими принципами поведінки суддів.

22.10.2025 року від ВП № 1 Обухівського РУП ГУ НП В Київській області на адресу Кагарлицького районного суду Київської області (на виконання ухвали слідчого судді від 20.10.2025 року про витребування доказів матеріалів пперевірки по заяві Скаржника ОСОБА_8 про скоєний злочин) надійшли копії матеріалів від 09.10.2025 року ЄО № 8404 по зверненню ОСОБА_3

22.10.2025 року слухання даного кримінального провадження відкладено на 08 год. 30 хв. 30.10.2025 року в звязку з неявкою скаржника ОСОБА_11 .

Відкладення слухання кримінального провадження на 30.10.2025 року, а не слухання скарги по суті в судовому засіданні 22.10.2025 року, - обгрунтовую наступним:

- як вбачається з заяви Скаржника ОСОБА_8 (8540/25 Вх. 22.10.2025), - скаржник вважає, що її скаргу можна розглянути без її участі на підставі ч. 3 ст. 306 КК України, якщо від скаржника надійшла відповідна заява.

Дійсно, - згідно ч. 3 ст. 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Перш за все, зазначаю, що норми КПК України є по своїй правовій природі імперативними, тобто, такими, які підлягають до обовязкового дотримання та виконання у будь якому разі при застосування до обставин, які такі норми регулюють.

Зазначаю, що принципом КПК України є дозволено все, що дозволено Законом, на ввідмуні від норм ЦПК України (який полягає в тому, що дозволено все, що не заборонено Законом).

Відповідно, особа, яка застосовує норми КПК України (в даному випадку слідчий суддя), - повинен беззаперечно дотримуватися норм КПК України.

Дійсно, - в ч. 3 ст. 306 КПК України, що слідчий суддя може провести слухання кримінального провадження (предметом розгляду якого є скарги на рішення, дії чи бездіяльність дізнавача, слідчого чи прокурора), - у відсутності слідчого, дізнавача чи прокурора, так як неявка даних процесуальних осіб, - не є перешкодою для слухання кримінального провадження по суті поданої скарги Скаржником.

Проте, - наголошую, що в нормі кримінального процесуального права, якою є ч. 3 ст. 306 КПК України, та яка є імсперативною, - чітко та ясно зазначено, що розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обовязкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника.

Відповідно, - з урахуванням ч. 3 ст. 306 КПК України, - участь скаржника, чи її представника, - в справах даної категорії є обовязковою.

Отже, - участь Скаржника ОСОБА_3 в справі № 368/1758/25, провадження № 1 кс/368/239/25, - є обовязковою, - згідно вимог ч. 3 ст. 306 КПК України.

Далі:

Зазначаю, що причини, з яких Заявник просить слідчого суддю слухати кримінальне провадження без її участі, а саме:

- віддаленість місця проживання Скаржника від суду;

- відсутність власного транспорту, -

- не є причинами, які свідчать про обєктивну неможливість прибуття скаржника в судове засідання в кримінальному провадженні, яке проводиться за заявою самого ж Скаржника.

Окрім того, - критично відношуся до твердження Сккаржника, що судове засідання призначене на веечірній час.

Свою критичність обгрунтовую тим, що згідно Розпорядку державної установи, якою є Кагарлицьким районний суд Київської області, - суд працює з 08 год. 30 хв. До 17 год. 30 хв. (З понеділка по четвер включно), та з 08 год. 00 хв. По 15 год. 45 хв. в пятницю.

Тому, - кримінальне провадження по скарзі Заявника було призначено в межах робочого дня Кагарлицького районного суду Київської області, окрім того, - 17 год. 00 хв., - не є часом проведення судового засідання, яке підпадало б в поняття вечірній час, тим паче на мою думку, - судове засідання не було призначене на пізній час.

Зазначаю також, що Скаржник не обмежена в тому, що лише тільки вона може брати участь в даному кримінальному провадженні, адже, на мою думку, - Скаржник могла скористатися (для чого, на мою думку, - обєктивних, непереборних причин не було) таким інститутом кримінального процесу, - як представництво, - тобто, - в судове засідання міг прибути її представник, проте, - такою можливістю, - Скаржник не скористалася.

З огляду на вищезазначене, та враховуючи ту обставину, що:

- участь Скаржника чи її представника в даній категорії справи, - є обовязковою згідно ч. 3 ст. 306 КПК України;

- слід дотриматися відсутності ознак обмеження доступу до правосуддя з сторони слідчого судді (Скаржника не влаштовував час призначеного першого засідання), -

- судове засідання по даному кримінальному провадженні і було перенесено на 08 год. 30 хв. 30.10.2025 року.

В судове засідання, яке відбулося 30.10.2025 року, - Скаржник ОСОБА_3 , - не з`явилася, - повторно, хоча була повідомлена судом належним чином про день, час та місце слухання справи.

В судове засідання, яке відбулося 30.10.2025 року, дізнавач (керівник органу дізнання) ВП № 1 Обухівського РУП ГУ НП в Київській області, - не з`явився, хоча був повідомлений судом належним чином про день, час та місце слухання справи.

Проте, - вважаю, що неявка дізнавача (керівника органу дізнання) ВП № 1 Обухівського РУП ГУ НП в Київській області, - не є перешкодою для проведення судового засідання, - на підставі ч. 3 ст. 306 КПК України, - де, зокрема, зазначено, що відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

В судове засідання, яке відбулося 30.10.2025 року, - прокурор, - не з`явився, хоча був повідомлений судом належним чином про день, час та місце слухання справи, проте, - на адресу Кагарлицького районного суду Київської області надійшла письмова заява клопотання прокурора, - начальника Кагарлицького відділу Обухівської окружної прокуратури Київської області, в якій він просив суд слухати справу без його участі, просив відмовити в задоволенні скарги, так як вважає її необгрунтованою, а в разі неявки Скаржника в судове засідання, - просив залишити скаргу без розгляду.

Проте, - вважаю, що неявка прокурора, - не є перешкодою для проведення судового засідання, - на підставі ч. 3 ст. 306 КПК України, - де, зокрема, зазначено, що відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Вивчивши матеріали кримінального провадження, вважаю на підставі ч. 4 ст. 107 КПК України, де, зокрема, зазначено, що фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється, розглянути кримінальне провадження без участі осіб, які беруть участь у справі, та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу та ухвалити рішення на підставі наявних у справі доказів (в частині процесуальної можливості розгляду скарги, залишення її без розгляду з огляду на повторну неявку Скаржника чи її представника), та, - скаргу залишити без розгляду, - шляхом винесення судового рішення у виді ухвали, як окремого процесуального документу, обґрунтовуючи своє рішення наступним.

Фактичні обставини справи, встановлені в судовому засіданні, та застосування до них норм процесуального та матеріального права:

- перш за все слід зазначити, що, дійсно, питання залишення заяв скарг даної категорії, - без розгляду, - чинним КПК України, - конкретно не врегульовано, проте, вважаю, що в даному випадку слід застосовувати положення ст.ст. 7, 9, 64 - 2 КПК України.

Так, згідно ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення КПК України не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 КПК України.

Згідно п.п. 1, 2, ч. 1 ст. 7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться, - верховенство права, законність.

Згідно ч. 2 ст. 7 КПК України зміст та форма кримінального провадження за відсутності підозрюваного або обвинуваченого (in absentia) повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, зазначеним в частині першій цієї статті, з урахуванням особливостей, встановлених законом.

Згідно ч. 1 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав і свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Дійсно, що у відповідності до положень ч. 2 ст. 307 KПK України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про:

1) скасування рішення слідчого чи прокурора;

1-1) скасування повідомлення про підозру;

2) зобов`язання припинити дію;

3) зобов`язання вчинити певну дію;

4) відмову в задоволенні скарги.

Проте, згідно висновків Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, викладених в Узагальненнях про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування (лист від 12.01.2017 № 9-49/0/4-17) слідчим суддям доцільно залишати скарги без розгляду в разі відсутності скаржника, який заявив клопотання про розгляд скарги без його участі, а також належним чином повідомленого скаржника, який не з`явився на такий розгляд.

Окрім того, - ще раз наголошую, що присутність Скаржника (чи його представника) в справах даної категорії, - згідно вимог ч. 3 ст. 306 КПК України, - є обов`язковою.

Враховуючи вищевикладене, а також принципи змагальності та диспозитивності кримінального процесу, що закріплені в положеннях ст.ст. 7, 22, 26 КІІК України, - вважаю, що на даний час, - немає правових підстав для продовження провадження за скаргою ОСОБА_3 , - так як вона (чи її представник), - не з`явилася в судове засідання (допустила дві неявки без поважних причин), окрім того, - звертаю увагу на неявки скаржника в судові засідання без належного обгрунтування причин своєї неявки, та на ту обставину, що друге засідання було призначене на інший час, а не на той, якмй ніби то, - не влаштовував Скаржника, проте, - вона все одно не з`явилася в судове засідання.

Окрім того, - на адресу Кагарлицького суду надійшли матеріали перевірці по заяві ОСОБА_8 , які слід досліджувати в присутності скаржника, проте, - скаржник ОСОБА_8 , - не скористалася своїм прямим правом бути присутньою в судовому засіданні та захищати свої права та інтереси, чи, - забезпечити участь свого представника в судовому засіданні, що, на мою думку, - опосередковано свідчить про втрату скаржником процесуального інтересу до результатів розгляду її ж скарги, так як би вона була зацікавлена в розгляді скарги, - то вона, - прибула б особисто на розгляд скарги, чи, - скористалася послугами представника (адвоката), - використовуючи інститут представництва, зокрема, - п.п. 25, 26 ч. 1 ст. 3, ст. 58 КПК України, - для чого неперборних обставин, - у Скаржника не було.

Враховуючи вищевикладене, керуючись правовим висновком Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, викладених в Узагальненнях про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування (лист від 12.01.2017 № 9-49/0/4-17), ст. 3, п.п. 1, 2 ч. 1 ст.7, ч. 2 ст. 7, ч. 6 ст. 9, ч. 1 ст. 22, ч. 2 ст. 369, 370, 372, п. 3 ч. 1 ст. 537, п. 1 ч. 2 ст. 539 КПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Скаргу ОСОБА_3 , - на бездіяльність дізнавача ВП № 1 СВ Обухівського РУП ГУ НП в Київській області на невнесення відомостей до ЄРДР (подана в порядку п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України), провадження № 1 кс/368/239/25, справа № 368/1758/25 - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 діб з моменту проголошення, а учасниками процесу, які не були при проголошенні судового рішення, - протягом п`яти діб з моменту отримання копії даної ухвали.

Повний текст ухвали виготовлено 30.10.2025 року.

Слідчий суддя: ОСОБА_1