У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 листопада 2025 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши матеріали скарги ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань

в с т а н о в и в:

на розгляд слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшла вищевказана скарга щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, у якій скаржник просить слідчого суддю зобов`язати відповідальних осіб Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області внести відомості про вчинення кримінального правопорушення за раніше поданою заявою та за кваліфікацією, що вказана у скарзі.

У судове засідання скаржник не з`явився, належним чином повідомлений про час, дату і місце його проведення, від скаржника надійшла заява про розгляд скарги без участі.

У судове засідання Ужгородське РУП ГУНП в Закарпатській області явку уповноваженого представника не забезпечило, належним чином повідомлене про час, дату і місце його проведення.

Всебічно і повно дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя встановив таке.

01.10.2025 скаржник звернувся до Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області із заявою про вчинення кримінального правопорушення, що підтверджується талоном-повідомлення ЄО №29628.

Доказів внесення відомостей до ЄРДР за заявою про вчинення кримінального правопорушення від 01.10.2025 слідчим суддею не встановлено.

Вважаючи своїми права порушеними, скаржник звернувся із відповідною скаргою до слідчого судді.

Надаючи правову оцінку обґрунтованості скарги, слідчий суддя виходив із такого.

Згідно з ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Частиною 4 цитованої норми встановлено, що слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Розглядаючи скаргу, слідчий суддя бере до уваги висновки Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, викладені в Узагальненні «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування» від 12.01.2017.

Зокрема в пункті 1.1 висновків Узагальнення вказано, що якщо особа звертається з певним документом до органів, відповідальних за реалізацію завдань кримінального провадження, пов`язаних із вчиненням, на її думку, кримінального правопорушення, то це звернення недопустимо розцінювати як таке, в якому реалізується право особи на внесення пропозицій стосовно вдосконалення роботи органів досудового розслідування, викриття недоліків у їх роботі або як прояв участі у державних справах (тобто в порядку Закону України «Про звернення громадян»). Також неправильно (з цих же міркувань) розглядати заяви, які, на думку уповноважених суб`єктів органів досудового розслідування, містять відомості про кримінальне правопорушення, за правилами ст. 214 КПК України, а які таких відомостей не містять, - за правилами Закону України «Про звернення громадян», оскільки така ознака не може використовуватись як розмежувальна для цих двох видів звернень.

Отже, якщо зі звернення особи вбачається, що вона порушує перед органом досудового розслідування питання про вчинення кримінального правопорушення, ініціюючи здійснення ним дій, визначених КПК, то навіть за умови, що результати аналізу наведених особою відомостей свідчать про відсутність ознак складу злочину, такі відомості мають бути внесені до ЄРДР з подальшим закриттям кримінального провадження відповідно до ст. 284 КПК.

Відповідно до п.1.1 висновку Узагальнення з метою належного дотримання процесуальних вимог щодо розгляду скарг на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, слідчим суддям необхідно зважати на те, що такі вимоги не передбачають здійснення оцінки обґрунтованості заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, а передбачають лише обов`язок уповноважених органів здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення, які вона надає усвідомлено для реалізації відповідними органами завдань кримінального провадження.

Відповідно до висновку, зробленого у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 по справі №818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Згідно з прецедентною практикою ЄСПЛ щодо проведення ефективного офіційного розслідування кримінальних справ встановлено, що таке розслідування має бути незалежним, безстороннім і підлягати громадському контролю, а компетентні органи повинні діяти зі зразковою ретельністю та оперативністю. Розслідування повинно бути ретельним, що означає обов`язок органів влади завжди добросовісно намагатись з`ясувати, що трапилось, і не покладатися на поспішні та необґрунтовані висновки та зобов`язання вживати усіх розумних і доступних їм заходів для забезпечення збирання доказів, що стосуються події ( «Ніконенко проти України», «Мута проти України», «Карабет та інші проти України»).

Таким чином, чинні процесуальні норми законодавства не передбачають для слідчого чи прокурора іншої альтернативи, ніж невідкладне внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

У вимірі обставин досліджуваної скарги слідчий суддя встановив відсутність підтверджень того, що за наслідками отримання заяви скаржника від 01.10.2025 вносилися відомості до ЄРДР про вчинення кримінального правопорушення.

Таким чином, відомості за заявою скаржниці до ЄРДР протягом часу, встановленого процесуальним законом, не внесено. Вказане свідчить про бездіяльність посадових осіб Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань та наявність підстав для їх зобов`язання внести такі відомості.

Разом із тим, слідчий суддя звертає увагу на те, що за змістом п. 5 ч. 5 ст. 214 КПК України визначення попередньої правової кваліфікації кримінального правопорушення є правом особи, що проводить реєстраційні дії по внесенню відомостей до ЄРДР. Відтак у відповідній частині скаргу слід залишити без задоволення.

Крім того, згідно з ч. 2 ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

Таким чином процесуальний закон передбачає вичерпний перелік ухвал, що можуть бути постановлені за наслідками розгляду скарги.

У зв`язку з наведеним слідчий суддя констатує про відсутність підстав для визнання незаконною бездіяльності посадових осіб Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області, адже ця вимога охоплюється вимогою про зобов`язання внести відомості до ЄРДР про вчинення кримінального правопорушення.

Щодо поновлення строку на звернення зі скаргою слідчий суддя вказує про те, що в силу ч. 1 ст. 117 КПК України пропущений із поважних причин строк має бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

З огляду на те, що про результати розгляду заяви від 01.10.2025 скаржник дізнався лише з листа Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області вих. №29628/106/25-2025, який скаржник отримав 03.11.2025, то слідчий суддя вказує на те, що строк звернення зі скаргою був пропущений з поважних причин, а тому підлягає поновленню.

Керуючись ст.ст. 117, 303, 304, 307 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:

клопотання ОСОБА_3 про поновлення строку звернення зі скаргою задовольнити.

Поновити ОСОБА_3 строк звернення зі скаргою на бездіяльність посадових осіб Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Скаргу ОСОБА_3 задовольнити частково.

Зобов`язати уповноважених осіб Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області внести відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_3 від 01.10.2025.

У задоволенні решти скарги відмовити повністю.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1