03 грудня 2025 року м. Кривий Ріг
Слідчий суддя Покровського районного суду міста Кривого Рогу ОСОБА_1 , ознайомившись зі скаргою ОСОБА_2 на бездіяльність посадових осіб ВП № 3 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР,
02 грудня 2025 року до слідчого судді надійшла вищезазначена скарга, ознайомившись з якою слідчий суддя вважає за необхідне повернути її скаржнику з таких підстав.
Учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу. Заяви та скарги, що подаються до суду, мають відповідати вимогам чинного законодавства.
Нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ні в заявах по суті справи, заявах із процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.
Так, зі змісту скарги ОСОБА_2 та доданих до неї документів (заяви, фото) було встановлено, що вона суперечить загальним засадам кримінального провадження та містить формулювання та образливі висловлювання на адресу органу досудового розслідування та прокурора.
Використання ОСОБА_2 у тексті скарги неприпустимих та образливих висловлювань і порівнянь на адресу органу досудового розслідування та прокурора свідчить про зловживання ним правом на подання відповідної скарги.
Неприпустимість використання учасниками процесу таких висловлювань як усно під час розгляду справи, так і у процесуальних документах слідує з загальної засади кримінального провадження повага до людської гідності, якій має відповідати зміст та форма кримінального провадження (п. 4 ч. 1 ст. 7 КПК). Відповідно до цієї засади під час кримінального провадження повинна бути забезпечена повага до людської гідності, прав і свобод кожної особи (ч.1 ст.11 КПК). Так само згідно зі статтею 68 Конституції України кожен зобов`язаний не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей.
Крім цього, неповага до суду чи суддів забороняється і має наслідком відповідальність, установлену законом (ст.129 Конституції України, ч. 3 ст. 6, ст. 50 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», ч. 4 ст. 330 КПК).
КПК не містить визначення поняття «зловживання процесуальним правом», законодавець використовує його в контексті реалізації права на відвід та вступну промову у ч. 4 ст. 81 та абзаці 5 ч. 1 ст. 349 КПК відповідно.
Верховний Суд зазначив, що хоча у КПК не передбачено загального положення про заборону зловживання процесуальними правами, однак заборона зловживання такими є загальноправовим принципом і поширюється на всі галузі права (ухвала Касаційного кримінального суду Верховного суду (далі ККС ВС) від 30.05.2018 у справі №676/7346/15-к). Процесуальний закон забезпечує дотримання прав осіб, а не використання їх для зловживання (постанова ККС ВС від 09.04.2019 у справі №306/1602/16-к).
Використання учасниками судового процесу та їх представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів, символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом, з іншими учасниками процесу, а також вчинення інших аналогічних дій свідчать про очевидну неповагу до їх честі та гідності з боку осіб, які такі дії вчиняють. Такі дії суперечать основним засадам і завданням судочинства та можуть бути визнані судом як зловживання процесуальними правами (постанова ККС ВС від 24.03.2021 у справі № 937/1059/20).
Аналогічний висновок міститься в постановах ККС ВС від 24.03.2021 у справі № 937/1056/20, від 29.07.2021 у справі № 264/6844/20, ухвалах ККС ВС від 26.10.2020 у справі № 442/2432/20, від 30.06.2021 у справі № 234/2435/21, від 07.02.2022 року у справі № 266/59/22, від 07.02.2022 року у справі № 266/108/22.
Нормами КПК не визначено процесуальні наслідки подання скарги, яка містить образливі висловлювання щодо суду, учасників кримінального провадження, органу досудового розслідування та які можна кваліфікувати як зловживання правом.
У випадках, коли положення КПК не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 КПК (частина 6 статті 9 КПК).
З наведених мотивів, виходячи з загальної засади поваги до людської гідності, вимоги норми ст. 304 КПК та завдання кримінального провадження, скарга, що містить образливі висловлювання щодо суду та органу досудового розслідування може свідчити про зловживання правом на подання такої скарги, а тому вона є неприйнятною та підлягає поверненню скаржнику. Застосування такого процесуального наслідку узгоджується з наведеною вище практикою Верховного Суду при вирішенні аналогічного питання.
Повернення скарги, згідно положень ч. 7 ст. 304 КПК України, не перешкоджає повторному зверненню з скаргою в порядку, передбаченому КПК України.
Керуючись ст. 7, 9, 304 КПК України, слідчий суддя
П О С Т А Н О В И В:
Скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність посадових осіб ВП № 3 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР повернути скаржнику.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1