УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 листопада 2025 року м. Вінниця

Слідчий суддя Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши в залі Вінницького міського суду Вінницької області клопотання дізнавача сектору дізнання Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно, в рамках кримінального провадження № 0000232 внесеного до ЄРДР 04.11.2025, за відсутності фіксації судового розгляду технічними засобами,

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшло клопотання дізнавача ОСОБА_3 , яке погоджене з прокурором про накладення арешту на майно.

Клопотання мотивовано тим, що у провадженні СД Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000232 від 04.11.2025 року, за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, у зв`язку із чим у органу досудового розслідування постала необхідність у застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді накладення арешту на майно.

Під час розгляду, з матеріалів клопотання встановлено, що кримінальне провадження розпочато за фактом звернення гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жит. АДРЕСА_1 , який просить прийняти міри до невідомої особи, яка 30.10.2025 року, під приводом продажу мобільного телефона «Apple iPhone 16 pro max» заволоділа належними йому грошовими коштами в розмірі 51000 ЖЄО (31761).

Будучи допитаним в якості потерпілого, ОСОБА_4 повідомив, що 21.10.2025 року на торговому майданчику «ОЛХ» він знайшов оголошення розміщене користувачем, назва якого « ОСОБА_5 », зі вказаним абонентським номером телефону НОМЕР_1 , про продаж мобільного телефону марки «Iphone 16 pro max на 512 GB Black Titan», вартість якого становила 51000 гривень. Зв`язавшись з продавцем шляхом листування в месенджері «Вайбер», ОСОБА_4 домовився придбати вказаний в оголошені мобільний телефон користуючись послугою наложеного платежу ТОВ «Нової пошти».

30.10.2025 року ОСОБА_4 отримав повідомлення, що замовлений ним мобільний телефон доставлено у відділення «Нової пошти» N? 31 за адресою: м. Кривий Ріг, проспект Центральний, 37. Цього ж дня, перед тим як забрати замовлений мобільний телефон ОСОБА_4 зайшов у магазин «Цитрус» та попросив працівника зазначеного магазину піти з ним у відділення «Нової пошти» для перевірки характеристик мобільного телефону. Близько 16:00 год. ОСОБА_4 разом з працівником магазину «Цитрус» на ім`я ОСОБА_6 , зайшли у відділення «Нової пошти», де ОСОБА_4 назвав номер накладної посилки - 20 4512 8256 0049, та працівник поштового відділення видав йому замовлений телефон й роз`яснив, що оглядати телефон до оплати заборонено, у зв`язку з запломбованістю пакування.

Зробивши оплату товару за послугою «наложеного платежу» сумою в розмірі 51000 гривень, ОСОБА_4 отримав замовлення та, не виходячи з відділення «Нової пошти», в присутності працівника, відкрив коробку, дістав телефон і одразу передав ОСОБА_6 для огляду. Після проведення огляду ОСОБА_6 повідомив ОСОБА_4 , що телефон не є оригінальним виробом, у ньому слот для сім картки не виймався, вага менша ніж має бути, він не вмикався, та є макетом телефону. Після цього ОСОБА_4 повідомив працівнику ТОВ «Нова пошта», що відмовляється від надісланого йому мобільного телефону, оскільки він не оригінальний та попрохав повернути йому сплачені кошти. Натомість йому відповіли, що ТОВ «Нова пошта» є лише перевізниками та запропонували написати претензію, а також зателефонувати в службу підтримки «Nova pay». Після написання претензії та складання заявки в «Nova pay» ОСОБА_4 звернувся до поліції.

13.11.2025 на адресу ТОВ «Nova pay» було надіслано лист про необхідність блокування видачі грошових коштів (перерахування / повернення) по ЕН 049 сплачених ОСОБА_4 30.10.2025 у приміщенні ТОВ «Нової пошти» відділення № 31, що за адресою: просп. Центральний, буд. 37, м. Кривий Ріг, Дніпропетровської області.

14.11.2025 на адресу Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області надійшла відповідь від ТОВ «Nova pay», в якій зазначено, що останніми було вжито заходи щодо блокування видачу грошових переказів за ЕН 0049 сплачених ОСОБА_4 , строком до 12.12.2025. Також в повідомлення було вказано, що у разі ненадання ухвали слідчого суді про арешт коштів до вищевказаної дати - блокування буде знято.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом є тимчасове, до скасування у встановленому КПК порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації.

Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів, а також з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (п.п. 1, 4 ч. 2 ст. 170 КПК України).

Згідно ст. 98 КПК речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ст. 3.1. Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні», кошти існують у готівковій формі (формі грошових знаків), або безготівковій формі (формі записів на рахунках у банках).

Відповідно до листа Національного банку України від 07 лютого 2014 року № 25-109/5294 «Про особливості здійснення операцій з електронними грошима», електронні гроші є електронним замінником банкнот і монет та грошовим зобов`язанням емітента».

У даному випадку є підстави вважати, що грошові кошти, передані потерпілим ОСОБА_4 у готівковій формі працівникам ТОВ «Нова пошта», та переведені останніми у форму безготівкових коштів на рахунку ТОВ «Nova pay», є речовим доказом у кримінальному провадженні, що засвідчує спрямованість корисливого умислу.

Частина 1 ст. 171 КПК України надає право прокурору, слідчому за погодженням з прокурором, звертатись до слідчого судді, суду з клопотанням про арешт майна.

Арешт вказаних речей, які вже вилучені, необхідний для запобігання їх приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження (ч.1 ст. 170 КПК). На разі, без накладення арешту на зазначені грошові кошти, існує реальний ризик їх відчуження не на користь потерпілого від кримінального провадження.

З огляду на викладене, дізнавач просила слідчого суддю клопотання задовольнити.

В судове засідання дізнавач не з`явилася, однак попередньо суду надано матеріали кримінального провадження та копії документів на обґрунтування клопотання, а також надала заяву про розгляд клопотання у її відсутність. Клопотання підтримала у повному обсязі.

ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, про причини неприбуття суд не повідомив, тому відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання розглядається у його відсутність.

З огляду на зазначене, суд вважає за можливе розглянути клопотання у відсутність учасників процесу, відповідно до вимог частини першої та другої статті 172 КПК України.

Слідчий суддя дослідивши матеріали клопотання та матеріали кримінального провадження, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи наведене, судовий розгляд клопотання здійснювався за відсутності фіксації судового процесу технічними засобами.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Враховуючи, що вищезазначене майно являється джерелом доказів, при дослідженні яких необхідно буде встановити наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження, а також в подальшому виникне необхідність у проведенні ряду експертиз, слідчий суддя приходить до висновку, що дізнавачем доведено необхідність накладення арешту на майно, речі, які вже вилучені у приміщенні ТОВ «Нової пошти» відділення № 31, що за адресою: просп. Центральний, буд. 37, м. Кривий Ріг, Дніпропетровської області, оскільки вони мають значення речових доказів та доведено наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 КПК України, а тому клопотання про арешт майна є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. 131, 132, 170, 171, 172, 173, 309 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання дізнавача сектору дізнання Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 задовольнити.

Накласти арешт на:

- грошові кошти, сплачені за готівковою операцією 30.10.2025 через платіжну систему ТОВ «Nova pay» в сумі 51000 грн., за електронною накладною 0049 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у приміщенні ТОВ «Нової пошти» відділення № 31, що за адресою: просп. Центральний, буд. 37, м. Кривий Ріг, Дніпропетровської області.

Виконання та контроль за виконанням ухвали суду покласти на дізнавача сектору дізнання Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 .

Зобов`язати дізнавача повідомити заінтересованих осіб про накладання арешту на вищевказане майно.

Арешт майна може бути скасований підозрюваним, обвинуваченим, їх захисником, законним представником, іншим власником або володільцем майна, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, за їх клопотанням до суду про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, однак її оскарження не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя