Справа № 750/869/26
Провадження № 1-кс/750/344/26
У Х В А Л А

28 січня 2026 року м. Чернігів

Слідчий суддя Деснянського районного суду міста Чернігова ОСОБА_1 , із секретарем судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 (в режимі відеоконференції), розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в місті Чернігові клопотання слідчого СВ Чернігівського РУП ГУНП в Чернігівській області ОСОБА_6 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000177 від 21.01.2026,

в с т а н о в и в:

26.01.2026 до суду засобами поштового зв`язку (відбиток поштового штемпеля 22.01.2026) надійшло клопотання слідчого СВ Чернігівського РУП ГУНП в Чернігівській області ОСОБА_6 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000177 від 21.01.2026.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив його задовольнити. Щодо питання дотримання підсудності справи пояснив, що за відомими йому даними наразі частина слідчих ЧРУП ГУНП в Чернігівській області знаходиться за адресою м.Чернігів, вул. Шевченка, 13. Чергова частина та частина слідчих знаходиться за адресою м. Чернігів, вул. Старобіілоуська, 4а. Офіційна адреса органу досудового розслідування вул. Шевченка, 13. Слідчий ОСОБА_6 проводив слідчі дії по вул. Старобілоуська, 4а, бо там знаходиться слідча оперативна група і він був в її складі. Щодо стосується адреси м. Чернігів, вул.Шевченка, 13а, то він не знає, що за цією адресою розташовується. У питанні щодо продовження розгляду справи поклався на розсуд суду.

Захисник адвокат ОСОБА_4 зазначив, що йому відомо, що слідчий відділ розташовувався за адресою м.Чернігів, вул. Шевченка, 13. Проте зазначив, що всі слідчі дії, в тому числі в даному кримінальному провадженні, зокрема, допит підозрюваного, проводився за його участю за адресою м.Чернігів, вул.Старобілоуська, 4а. Проти продовження розгляду справи не заперечував. По суті клопотання пояснив, що арешт на майно накладається в присутності власника майна. Проте власником свідоцтва про реєстрацію ТЗ є ОСОБА_7 , а не підозрюваний. Телефони не є предметом злочину, підозрюваний надав паролі від телефону і він був оглянутий слідчим. Конфіскація майна як покарання не передбачено. Просив відмовити в задоволенні клопотання в повному обсязі.

Підозрюваний ОСОБА_5 свого захисника підтримав.

Заслухавши прокурора, захисника та підозрюваного, дослідивши надані матеріали клопотання, прихожу до наступного висновку.

Питання накладення арешту на майно передбачено ст. 170-173, 175 КПК України. Дані норми прямо не вказують на суд, до якого клопотання про арешт має подаватися.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 132 КПК України клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Разом з тим, оскільки законодавець у більшості випадків прямо зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування чи здійснюється досудове розслідування (ч. 7 ст. 100, ч. 2 ст. 132, ч. 1 ст. 184, ч. 1 ст. 192, ч. 2 ст. 199, ч. 1 ст. 201, ч. 3 ст. 244, ч. 10 ст. 290 КПК), з урахуванням положень ч. 6 ст. 9 КПК України правильним є застосування зазначеного правила й до розгляду клопотань, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом (наприклад, ч. 1 ст. 306, ч. 3 ст. 234 КПК тощо), про що вказано у листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 5 квітня 2013 року № 223-558/0/4-13 «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження».

Отже, судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Відповідно до ст. 215 КПК України досудове розслідування злочинів здійснюється у формі досудового слідства, а кримінальних проступків - у формі дізнання в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно з ч. 1 ст. 38 КПК України органами досудового розслідування є органи, що здійснюють досудове слідство і дізнання.

Досудове слідство здійснюють слідчі підрозділи органів Національної поліції (підпункт "а" пункту 1 частини 2 статті 38 КПК України).

Дізнання здійснюють підрозділи дізнання або уповноважені особи інших підрозділів органів Національної поліції (пункт "а" ч. 3 ст. 38 КПК України).

При цьому за п. 8 ч. 1 ст. 3 КПК України керівником органу досудового розслiдування є - начальник Головного слідчого управління, слідчого управління, відділу, відділення органу Національної поліції, органу безпеки та заступники зазначених посадових осіб, які діють у межах своїх повноважень, перший заступник або заступник Директора Державного бюро розслідувань, заступник директора територіального управління Державного бюро розслідувань, керівник Головного слідчого управління, слідчого управління, відділу органу Державного бюро розслідувань, керівник Головного підрозділу детективів, підрозділу детективів, відділу детективів органу Бюро економічної безпеки України, керівник Головного підрозділу детективів, підрозділу детективів, відділу детективів, підрозділу внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України, а також заступники зазначених посадових осіб, які діють у межах своїх повноважень.

Виходячи з дефiніції поняття «керiвник органу досудового розслiдування» можна зробити висновок про те, що можуть бути створені такі органи досудового розслiдування в органi Нацiональної поліції: головне слідче управлiння; слідче управління; відділ; відділення.

З огляду на зазначене, в органах Національної поліції створено розгалужену систему органів досудового розслiдування.

Для визначення того, до якого місцевого суду може бути подано скаргу на постанову про закриття кримінального провадження, ключове значення мають дві пiдстави:

1) територіальна юрисдикцiя мiсцевого суду;

2) знаходження органу досудового розслiдування в межах відповідної територіальної юрисдикції місцевого суду.

Згідно із пунктами 3, 3-1 Розділ XII "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про судоустрій і статус суддів" районні, міжрайонні, районні у містах, міські, міськрайонні суди продовжують здійснювати свої повноваження до утворення та початку діяльності місцевого окружного суду, юрисдикція якого розповсюджується на відповідну територію. До набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України "Про утворення та ліквідацію районів" від 17 липня 2020 року № 807-IX, але не пізніше 1 січня 2022 року.

Таким чином, наразі юрисдикцiя місцевих судів поширюється на відповідні адміністративно-територіальні одиниці, які існували до набрання чинності Постановою Верховної Ради України "Про утворення та ліквідацію районів" від 17 липня 2020 року №807-IX.

Для визначення місця знаходження органу досудового розслiдування необхідно проаналiзувати структуру правоохоронного органу, оскільки орган досудового розслідування є одним зі структурних підрозділів такого органу та, відповідно, розташований за місцем знаходження такого правоохоронного органу.

Так, згідно з ч.1 ст. 15 Закону України «Про Національну поліцію» територiальнi органи поліцiї утворюються як юридичні особи публiчного права в Автономній Республіці Крим, областях, мiстах Києві та Севастополі, районах, мiстах, районах у мiстах та як міжрегіональні (повноваження яких поширюються на декілька адміністративно-територiальних одиниць) територiальнi органи у межах граничної чисельності поліції i коштів, визначених на її утримання. Територіальні органи поліції утворює, ліквідовує та реорганізовує Кабінет Міністрів України за поданням Міністерства внутрiшнiх справ України на підставі пропозицій керівника поліції (ч. 2 цієї статті). Структуру територіальних органів поліції затверджує керівник поліції за погодженням з Міністром внутрішнiх справ України (ч. 3 цієї статті).

Виходячи з положень ч.1 ст. 15 Закону територiальнi органи пoлiцiї можуть бути утворені: в Автономній Республіцi Крим; областях; мiстах Києвi та Севастополі; районах; мiстах; районах у містах; міжрегіональні.

Постановою Кабінету Міністрів України від 16 вересня 2015 року № 730 «Про утворення територіальних органів Національної поліції та ліквідацію територіальних органів Мінiстерства внутрiшнiх справ» в областях, Автономній Республіці Крим, мiстах Києві та Севастополі було утворено 26 головних управлінь Національної поліції як юридичнi особи публічного права.

Ці управлiння мають структуру, до якої входять 1) апарат: керівництво, слiдче управління, відділ дізнання, управління (вiддiл) карного розшуку (у складi кримінальної поліції) тощо; 2) управління (вiддiл) поліцiї: керiвництво, слідчий вiддiл (відділення), сектори дізнання, вiддiл (сектор) кримінальної поліцiї тощо; 3) вiддiлення поліції (у складi управління, відділу поліції): керівництво, слiдче вiддiлення, сектор дізнання тощо, відділення та сектори поліцейської діяльності.

Отже, органи досудового розслідування (слідчі управлiння, слідчі вiддiли, слiдчi вiддiлення) розташовані відповідно у територіальних органах поліції, одні з яких мають статус юридичних осіб публiчного права (головнi управлiння Національної полiції в областях), а інші - ні, але виступають їх територіальними (відокремленими) підрозділами. При цьому як головнi управлiння Національної поліції в областях, так і відокремлені підрозділи поліції мають чітко визначену поштову адресу, а також територiю, на яку поширюється їх юрисдикцiя.

Тому місцезнаходженням відповiдного органу досудового розслідування Національної поліції є місце розташування територіального підрозділу Національної поліції, який має статус юридичної особи публічного права, або розташування його територiального (відокремленого) підрозділу, який такого статусу не має, до структури якого входить відповідний орган досудового розслiдування.

Як вбачається з доданих до клопотання матеріалів, встановлено, що дане клопотання подане слідчим СВ ЧРУП ГУНП в Чернігівській області.

З матеріалів клопотання вбачається, зокрема, з протоколу допиту підозрюваного від 21.01.2026, що допит останнього проведено у приміщенні СВ ЧРУП ГУНП в Чернігівській області без вказівки на адресу. В той же час захисник повідомив, що вказана дії була проведена за його участі за адресою м.Чернігів, вул. Старобілоуська, 4а.

Згідно із постановою від 21.06.2026 про визначення групи слідчих така постановлена начальником відділення СВ ЧРУП ГУНП в Чернігівській області за адресою м. Чернігів вул. Старобілоуська, 4а.

Інші слідчі дії по даному кримінальному провадженні, зокрема, слідчі експерименти, також проведені за адресою м.Чернігів, вул. Старобілоуська, 4а.

Як слідує з відомостей офіційного веб-порталу ГУНП в Чернігівській області (https://cn.npu.gov.ua/kontakty?v=633ed076b897b) станом на даний час до структурних підрозділів даного органу входять, зокрема, районні територіальні (відокремлені) підрозділи ГУНП в Чернігівській області, серед яких і Чернігівське районне управління поліції в Чернігівській області, адреса якого: м.Чернігів, вул. Старобілоуська 4а. За даною адресою розташовується начальник: полковник поліції ОСОБА_8 .

ГУНП в Чернігівській області також розташоване за адресою: м. Чернігів, проспект Перемоги, 74.

Поштовою адресою вказаного правоохоронного органу наразі є м.Чернігів, вулиця Івана Мазепи, 12, що викладено в офіційному листі ГУНП в Чернігівській області, який отриманий судом 07.01.2026.

Тобто орган досудового розслідування, слідчий якого подав вказане вище клопотання, знаходиться поза межами територіальної юрисдикції Деснянського районного суду мфста Чернігова і територіально відноситься до юрисдикції Новозаводського районного суду міста Чернігова.

Отже, клопотання не підлягає розгляду у Деснянському районному суді міста Чернігова.

Слідчий суддя також враховує, що з урахуванням положень Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», практики Європейського суду з прав людини, зокрема позицій, викладених у рішенні «Сокуренко і Стригун проти України», інститут підсудності безпосередньо пов`язаний із забезпеченням права на справедливий судовий розгляд, який закріплений у п. 1 ст. 6 Конвенції, оскільки, за його допомогою визначається «суд, встановлений законом», тобто суд, уповноважений розглядати конкретну справу. Право на справедливий судовий розгляд «належним судом» має бути забезпечено рівній мірі сторонам справи.

Відповідно до ч.6 ст.9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу. Відповідно до положень КПК України, кримінальне провадження здійснюється судом, у межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а клопотання органу досудового розслідування у кримінальному провадженні за загальним правилом подаються до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, якщо інше не передбачено КПК України.

За наведеного вище, зважаючи на необхідність недопущення прийняття судового рішення з порушенням вимог підсудності, встановлених КПК України, вище вказане клопотання слідчого не підлягає розгляду слідчим суддею Деснянського районного суду міста Чернігова, і зважаючи, що безпосередньої вказівки, яке саме має бути прийняте рішення у даному випадку, КПК України не містить, тому дане клопотання слід залишити без розгляду.

Керуючись ст.ст.7, 9, 295-1 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в:

Клопотання слідчого СВ Чернігівського РУП ГУНП в Чернігівській області ОСОБА_6 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000177 від 21.01.2026, - залишити без розгляду.

Слідчий суддя ОСОБА_1