ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 жовтня 2025 року м. Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання від 10.10.2025 детектива Третього Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, погоджене прокурором четвертого відділу управління процесуального керівництва, підтримання публічного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0000101 від 05.03.2024 за підозрою, зокрема, ОСОБА_4 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у смт Ставище, Ставищенського району Київської області, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за фактичною адресою: АДРЕСА_2 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3, 4 ст. 368, ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 27, ч. 4 ст. 369 КК України

В С Т А Н О В И В:

10.10.2025 на розгляд слідчого судді надійшло клопотання від 10.10.2025 детектива Третього Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, погоджене прокурором четвертого відділу управління процесуального керівництва, підтримання публічного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0000101 від 05.03.2024 до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні злочину передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 27, ч. 4 ст. 369 КК України.

У судовому засіданні прокурор подане клопотання підтримав та просив його задовольнити, надав усні пояснення пояснення та письмові докази на підтвердження клопотання.

Підозрюваний та його захисник проти задоволення поданого клопотання заперечували, надали суду усні пояснення письмові докази на доведення своєї позиції. Зокрема, сторона захисту навела аргументи, які на її думку, свідчать про необгрунтованість підозри, пред`явленої ОСОБА_4 .

Слідчий суддя приходить до висновку про наявність усіх визначених процесуальним законом умов для розгляду клопотання посуті.

Клопотання подане у кримінальному провадженні щодо кримінального правопорушення, віднесеного до підсудності Вищого антикорупційного суду (далі - ВАКС) згідно із статтями 33-1, 216 КПК України, а тому його розгляд належить до повноважень слідчого судді ВАКС.

Згідно з ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження є запобіжні заходи (п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України).

Відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою. Запобіжні заходи застосовуються під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора (частини 3, 4 ст. 176 КПК України).

Статтею 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, зокрема: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Також при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: (1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; (2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; (3) вік та стан здоров`я підозрюваного; (4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; (5) наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; (6) репутацію підозрюваного; (7) майновий стан підозрюваного; (8) наявність судимостей у підозрюваного; (9) дотримання підозрюваним умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; (10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; (11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; (12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї (ст. 178 КПК України).

Згідно з ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказують детектив та прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором, а саме: (1) прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю; (2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; (3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; (4) утримуватися від спілкування з будь-якою особою, визначеною слідчим суддею, судом, або спілкуватися з нею із дотриманням умов, визначених слідчим суддею, судом; (5) не відвідувати місця, визначені слідчим суддею або судом; (6) пройти курс лікування від наркотичної або алкогольної залежності; (7) докласти зусиль до пошуку роботи або до навчання; (8) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; (9) носити електронний засіб контролю (ч. 5 ст. 194 КПК України).

Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 (ч. 1 ст. 183 КПК України).

Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як, зокрема, до раніше не судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років (п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України).

Згідно з ч. 1 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.

Відповідно до частин 2, 4, 5 цієї ж статті застава може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем). Розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього. Розмір застави визначається у таких межах: (1) щодо особи, підозрюваної у вчиненні нетяжкого злочину, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; (2) щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; (3) щодо особи, підозрюваної у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У виключних випадках, якщо слідчий суддя встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Дослідивши матеріали провадження, заслухавши пояснення присутніх учасників, слідчий суддя встановив:

Детективами Третього Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України здійснюється досудове розслідування кримінального провадження 0000841 від 29.11.2017 за підозрою ОСОБА_7 (дані особи у кримінальному провадженні змінені) у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. З ст. 290, ч. 1 ст. 366 КК України.

За версією слідства відбулися наступні події, які складають предмет досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні:

ОСОБА_7 , протягом 2024 року, побоюючись, що він може бути безпідставно притягнутий до кримінальної відповідальності, час від часу обговорював деякі обставини вказаного кримінального провадження із своїм давнім знайомим адвокатом ОСОБА_4 .

10.02.2025 та 24.02.2025 ОСОБА_4 ініціював зустрічі з ОСОБА_7 , під час яких запропонував йому декілька варіантів уникнення від кримінальної відповідальності. Один з таких варіантів передбачав участь знайомих ОСОБА_4 - прокурорів Офісу Генерального прокурора, які за неправомірну вигоду та залучення до вирішення питання третіх осіб обіцяли допомогти із вирішенням питання про закриття кримінального провадження.

У подальшому, 18.03.2025 ОСОБА_4 познайомив ОСОБА_7 з прокурором Офісу Генерального прокурора ОСОБА_8 , таким чином залучивши його до процесу вирішення питання про закриття вказаного кримінального провадження. 18.03.2025 під час зустрічі у кафе «Ідіаліст Кофе енд Ко» за адресою: м. Київ, вул. Князів Острозьких, 32/2, ОСОБА_8 , у присутності ОСОБА_4 повідомив ОСОБА_7 , що він та його знайомі адвокати підтримують відносини з суддями Вищого антикорупційного суду (далі- ВАКС), у тому числі з головою суду. Попередньо, ними презентовано певним суддям ВАКС інформацію про процесуальні порушення у кримінальному провадженні, та отримано згоду допомогти.

У зв`язку з цим ОСОБА_8 пояснив, що ними розроблено план ! вирішення питання щодо закриття кримінального провадження. Для цього .і необхідно буде подати до Спеціалізованої антикорупційної прокуратури (далі - САП) скаргу про недотримання розумних строків слідчим під час досудового розслідування. Після того, як прокурор відмовить у її задоволенні, необхідно подати скаргу до ВАКС у порядку п. 9-1 ч. 1 ст. 303 КПК України.

Далі, коли скарга попаде на розгляд слідчому судді ВАКС, який діятиме і спільно з ними, той винесе ухвалу по справі, якою буде констатовано факт закінчення строку досудового розслідування у провадженні.

ОСОБА_7 погодився на пропозицію ОСОБА_8 , який у відповідь і сказав передати йому найближчим часом копії документів по провадженню, щоб адвокати починали готувати відповідний документ.

09.06.2025 приблизно о 18 год. під час зустрічі ОСОБА_4 повідомив ОСОБА_7 , що ОСОБА_8 під час попередніх розмов наголосив, що за 'І вирішення питання щодо закриття кримінального провадження необхідно буде надати неправомірну вигоду у розмірі 3,5 млн. доларів США, з яких 1,5 млн. і необхідно буде передати прокурорам Спеціалізованої антикорупційної і прокуратури, і цим займеться ОСОБА_4 , а 2 млн доларів США необхідно передати як неправомірну вигоду суддям ВАКС. При цьому 1 млн. доларів США необхідно буде передати до винесення рішення суддею ВАКС, а ще 1 млн. доларів США - після винесення такого рішення. При цьому, якщо прокурори САП не погодяться на отримання неправомірної вигоди, то за 1,5 млн. доларів судді ВАКС готові у Апеляційній палаті ВАКС забезпечити винесення необхідного рішення на їх користь.

Під час наступної зустрічі, яка відбулась 10.06.2025 ОСОБА_8 у присутності ОСОБА_4 пояснив ОСОБА_7 , шо адвокати, які працюють над вирішенням питання щодо закриття кримінального провадження та отримають кошти, для передачі у якості неправомірної вигоди суддям ВАКС, при негативному розвитку ситуації та невирішені озвученого питання із закриття кримінального провадження повернуть їх. Тому ОСОБА_7 необхідно передати 1 млн. доларів США до прийняття рішення суддею ВАКС на його користь.

26.06.2025 о 15 год. у офісі ТОВ «Лекснавігатор» за адресою: м. Київ, вул. Володимирська, 97/37, ОСОБА_8 , організував зустріч ОСОБА_7 з адвокатами ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , які займалися вирішенням питання закриття кримінального провадження. На зустрічі сторони обговорили стратегію захисту та необхідність отримання всіх матеріалів кримінального провадження, а також підписали договір про представлення інтересів ОСОБА_7 в суді.

Після зустрічі ОСОБА_9 , який діяв спільно з ОСОБА_8 та ОСОБА_4 , запевнив ОСОБА_8 , що здійснює комунікацію з суддями ВАКС з питань передачі їм неправомірної вигоди та подальшого задоволення судом скарги в інтересах ОСОБА_7 .

У першій половині липня 2025 року ОСОБА_8 повідомив ОСОБА_7 , що для передачі неправомірної вигоди судді ВАКС він повинен одразу передати 100 000,00 доларів США неправомірної вигоди. Іншу частину - 900 000,00 дол. США необхідно буде помістити у сейфову скриньку банківської установи, після чого ключ від скриньки передати ОСОБА_8 , виготовити доручення на визначену ОСОБА_8 особу та передати його після винесення слідчим суддею рішення по скарзі на користь ОСОБА_7

16.07.2025, перебуваючи у приміщенні за адресою: АДРЕСА_3 , на виконання попередніх домовленостей з ОСОБА_8 , ОСОБА_4 та ОСОБА_9 , ОСОБА_7 передав ОСОБА_8 неправомірну вигоду у розмірі 100 000,00 доларів США (що згідно курсу НБУ на становило 4 182 110,00 грн.), для її подальшої передачі судді ВАКС за прийняття в його інтересах рішення у провадженні, пояснивши, що решту - 900 000,00 доларів США він покладе у скриньку визначеного ними банку.

Далі, ОСОБА_8 наголосив, що 900 000,00 доларів США ОСОБА_7 необхідно помістити у банківську скриньку до прийняття рішення слідчим суддею. А після винесення ухвали слідчим суддею ВАКС на користь ОСОБА_7 . ОСОБА_8 отримає кошти та передасть їх як частину неправомірної вигоди судді ВАКС. Іншу половину - буде передано після отримання ухвали.

На початку серпня 2025 року ОСОБА_10 , не будучи обізнаною у злочинних намірах ОСОБА_8 , ОСОБА_9 подала до Спеціалізованої антикорупційної прокуратури скаргу на недотримання слідчим розумних строків у кримінальному провадженні.

12.08.2025 прокурором Спеціалізованої антикорупційної прокуратури відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_10 .

15.08.2025 ОСОБА_10 на виконання вказівок ОСОБА_9 подала до Вищого антикорупційного суду скаргу на рішення прокурора про відмову в задоволенні скарги на недотримання розумних строків слідчим та прокурором

під час досудового розслідування та бездіяльність прокурора (далі- скарга), яка надійшла на розгляд слідчому судді ОСОБА_11 .

18.08.2025 о 17 год. 40 хв. під час зустрічі ОСОБА_7 повідомив ОСОБА_8 , що скарга розподілена судді ВАКС ОСОБА_11 , якого він добре знає по попередніх його рішеннях у кримінальному провадженні, а тому краще відкликати скаргу, бо на його думку, суддя скаргу не задовільнить. На що ОСОБА_8 відповів, що узгодить подальші дії з ОСОБА_9

19.08.2025 о 13 год. 57 хв. під час зустрічі ОСОБА_8 повідомив ОСОБА_7 , що ОСОБА_9 запевнив його, що особисто спілкується з ОСОБА_11 і добре знає його батька- ОСОБА_12 , і ввечері цього ж дня вони повинні зустрітися та вирішити питання щодо задоволення скарги та передачі неправомірної вигоди.

20.08.2025 о 14 год. 33 хв. ОСОБА_8 повідомив ОСОБА_7 , що ОСОБА_9 зустрічався з ОСОБА_11 , запропонував йому неправомірну вигоду у розмірі 2 млн. доларів США за прийняття рішення на користь ОСОБА_7 , тобто за задоволення скарги, а той пообіцяв до 21.08.2025 дати свою відповідь.

22.08.2025 ОСОБА_8 повідомив ОСОБА_7 , що ОСОБА_9 знову ввечері зустрінеться з ОСОБА_11 для обговорення питання отримання неправомірної вигоди та прийняття позитивного для них рішення по скарзі.

25.08.2025 ОСОБА_8 повідомив ОСОБА_7 , що ОСОБА_9 домовився з ОСОБА_11 про надання йому неправомірної вигоди, проте на даний час між ними йде узгодження остаточної суми та способу передачі коштів.

03.09.2025 о 19 год. 40 хв. під час телефонної розмови ОСОБА_8 повідомив, ОСОБА_7 , що ОСОБА_11 прийняв пропозицію ОСОБА_9 про отримання неправомірної вигоди за прийняття рішення за скаргою на користь ОСОБА_7 , однак вони поки узгоджують спосіб передачі неправомірної вигоди.

04.09.2025 о 19 год. 40 хв. ОСОБА_8 повідомив ОСОБА_7 , що прийнято рішення про відкликання скарги. Крім того, він пояснив, що ОСОБА_7 необхідно відкрити скриньку у банківській установі, куди помістити 900 тис. доларів США. Та пообіцяв надати ОСОБА_7 дані особи, на яку тому необхідно виготовити доручення на отримання коштів.

Однак, 16.09.2025 ОСОБА_8 приблизно о 16 год. 10 хв. під час зустрічі з ОСОБА_7 пояснив, що суддя ОСОБА_11 повідомив ОСОБА_9 , що 23.09.2025 розгляне скаргу, задоволить її та видасть учасникам повний текст ухвали. А тому ОСОБА_7 повинен до судового засідання передати ОСОБА_8 та ОСОБА_9 900 000,00 доларів США.

17.09.2025 ОСОБА_8 пояснив ОСОБА_7 , що кошти на передачу першої частини неправомірної вигоди нададуть частково ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , а ОСОБА_7 необхідно надати ще 100 000,00 доларів США, щоб ОСОБА_9 міг передати ОСОБА_11 частину неправомірної вигоди у розмірі 1 млн. доларів США до судового засідання - 23.09.2025.

У той же час, ОСОБА_7 необхідно у банківській скриньці розмістити 800 000,00. доларів США та виготовити доручення на довірену особу ОСОБА_13 для отримання коштів 23.09.2025 зі скриньки.

18.09.2025 приблизно о 17 год. перебуваючи в приміщенні за адресою: АДРЕСА_3 , на виконання попередніх домовленостей з ОСОБА_8 та ОСОБА_4 ОСОБА_7 передав ОСОБА_8 частину неправомірної вигоди у розмірі 100 000,00 доларів США (що згідно курсу НБУ на становило 4 119 410,00 грн.), для її подальшої передачі судді ВАКС ОСОБА_11 за винесення ухвали про задоволення скарги.

23.09.2025 слідчим суддею ВАКС ОСОБА_11 відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_10 в інтересах ОСОБА_7

ОСОБА_8 о 19 год. 25 хв. під час зустрічі з ОСОБА_14 пояснив, що слідчий суддя відмовив у задоволенні скарги через те, що ОСОБА_7 не передав всю суму неправомірної вигоди у розмірі 2 млн. доларів США як неправомірну вигоду судді до судового засідання, тобто до 23.09.2025. А коли ОСОБА_14 заперечив існування між ними такої домовленості, то ОСОБА_8 запевнив його, що ОСОБА_9 тримає процес вирішення питання про закриття кримінального провадження на своєму контролі та продовжує спілкування з представниками ВАКС.

У період з 25 до 30.09.2025 ОСОБА_8 переконував ОСОБА_7 , що ОСОБА_9 продовжує домовлятися зі слідчими суддями ВАКС, для цього ОСОБА_10 23.09.2025 повторно подала скаргу на недотримання слідчим розумних строків у кримінальному провадженні. А в подальшому, після відмови прокуратурою у задоволенні клопотання повторно буде подане скарга до ВАКС.

30.09.2025 об 11 год. 20 хв. у офісі ТОВ «Лекснавігатор» за адресою: м. Київ, вул. Володимирська, 97/37 під час зустрічі ОСОБА_9 пояснив ОСОБА_7 , що він обговорив питання закриття провадження за строками з прокурорами Спеціалізованої антикорупційної прокуратури та з суддями ВАКС. За його словами, прокурори готові закрити провадження, навіть без рішення ВАКС. Однак, вони будуть подавати скаргу до суду, та після її задоволення, прокурорами САП буде прийнято рішення про закриття провадження.

02.10.2025 о 14 год. під час зустрічі у офісі ТОВ «Лекснавігатор» за адресою: м. Київ, вул. Володимирська, 97/37, ОСОБА_9 пояснив ОСОБА_7 , що він спілкувався зі слідчою суддею ВАКС ОСОБА_15 , яка розглядає скаргу, і вона йому підтвердила, що задовольнить скаргу.

03.10.2025 слідчим суддею ВАКС ОСОБА_15 відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_10 в інтересах ОСОБА_7 .

Таким чином, ОСОБА_4 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 у період з 10.02.2025 до 03.10.2025 діючи спільно за попередньою змовою групою осіб підбурили ОСОБА_7 до надання неправомірної вигоди судді Вищого антикорупційного суду, який є службовою особою яка займає особливо відповідальне становище та прокурорам Спеціалізованої антикорупційної прокуратури в сумі 3 500 000,00 доларів США частина з яких у сумі 200 000,00 доларів США 16.07.2025 та 18.09.2025 передана ОСОБА_8

09.10.2025 о 18 год 02 хв. ОСОБА_4 попередньо затримано на підставі п. 3 ч. 1 ст. 208 КПК України у зв`язку з наявністю обґрунтованих підстав вважати, що він може вчинити втечу з метою ухилення від кримінальної відповідальності, будучи особою, підозрюваної у вчиненні тяжкого корупційного злочину, віднесеного законом до підслідності Національного антикорупційного бюро України.

09.10.2025 о 20 год 45 хв. ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 27, ч. 4 ст. 369 КК України.

Обставин, що дають підстави обґрунтовано підозрювати ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, містяться в матеріалах кримінального провадження та в тому числі підтверджуються:

- протоколом допиту свідка ОСОБА_7 (анкетні дані особи змінені на підставі постанови слідчого про застосування заходів безпеки) від 06.03.2025, який повідомив, що ОСОБА_4 запропонував йому декілька варіантів уникнення від кримінальної відповідальності. Один з таких варіантів передбачав участь знайомих ОСОБА_4 прокурорів Офісу Генерального прокурора;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_7 (анкетні дані особи змінені на підставі постанови слідчого про застосування заходів безпеки) від 25.03.2025 зафіксовано покази останнього щодо деталей зустрічі з ОСОБА_8 , яка мала місце 18.03.2025 та в ході якої ОСОБА_8 запевнив, що разом із залученими ним особами може посприяти у прийнятті рішення у порядку ст. 284 КПК України;

- протоколом огляду, ідентифікації та вручення грошових коштів від 16.07.2025, яким зафіксовано серії та номери купюр, які в подальшому були передані ОСОБА_8 як частина неправомірної вигоди;

- протоколом про результати проведення негласних слідчих (розшукових) дій, а саме: аудіоконтроль особи, передбаченої ст., 260 КПК України від 10.04.2025 19/2-215, яким зафіксовано розмови ОСОБА_7 , ОСОБА_4 та ОСОБА_8 щодо умови вирішення питання із закриттям кримінального провадження, а також поетапного «плану» закриття кримінального провадження;

- протоколом про результати проведення негласних слідчих (розшукових) дій, а саме: аудіоконтроль особи, передбаченої ст. 260 КПК України від 05.05.2025 19/2-340, яким зафіксовано розмови ОСОБА_7 , та ОСОБА_4 щодо обговорення умов вирішення питання із закриттям кримінального провадження.Протоколом про результати проведення спостереження за річчю, передбаченого ст. 269 КПК України від 10.04.2025 19/2-216, яким зафіксовано спілкування ОСОБА_4 з ОСОБА_8 та іншими особами;

- протоколом про результати проведення негласних слідчих (розшукових) дій, а саме: аудіоконтроль особи, передбаченої ст. 260 КПК України від 17.06.2025 19/2-462, яким зафіксовано розмови ОСОБА_7 , та ОСОБА_4 щодо обставин вирішення питання із закриттям кримінального провадження;

- протоколом про результати проведення негласних слідчих (розшукових) дій, а саме: аудіо-, відеоконтроль особи, передбаченої ст. 260 КПК України від 16.06.2025 19/2-457, яким зафіксовано розмови ОСОБА_7 , ОСОБА_4 та ОСОБА_8 щодо остаточних умови вирішення питання із закриттям кримінального провадження, а також деталей надання ОСОБА_7 неправомірної вигоди;

- протоколом про результати проведення негласних слідчих (розшукових) дій, а саме: аудіоконтроль особи, передбаченої ст. 260 КПК України від 26.06.2025 19/2-496, яким зафіксовано коментарі ОСОБА_4 щодо попередніх зустрічей, де обговорювались обставин вирішення питання із закриттям кримінального провадження;

- протоколом про результати проведення негласних слідчих (розшукових) дій, а саме: аудіо-, відеоконтроль, передбаченої ст. 260 КПК України від 23.06.2025 19/2-494, яким зафіксовано зустріч ОСОБА_7 , та ОСОБА_8 , де обговорювались деталі механізму почергового надання неправомірної вигодою;

- протоколом про результати проведення негласних слідчих (розшукових) дій, а саме: аудіо-, відеоконтроль, передбаченої ст. 260 КПК України від 22.08.2025 19/2-694, яким зафіксовано зустріч ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 деобговорювались деталі юридичного супроводу реалізації плану із закриттякримінального провадження, а також повідомлення ОСОБА_8 про те ОСОБА_16 готовий посприяти у вирішенні із прийняттям цього рішення;

- протоколом про результати проведення спостереження за особою, передбаченого ст. 269 КПК України від 23.09.2025 19/2-855, яким зафіксовано спілкування ОСОБА_8 з іншими особами;

- протоколом про результати проведення негласних слідчих (розшукових) дій, а саме: аудіоконтроль, передбаченої ст. 260 КПК України від 23.09.2025 19/2-852, яким зафіксовано розмови ОСОБА_7 та ОСОБА_4 , де вони обговорюють обставини надання неправомірної вигоди та деталі реалізації злочинного плану;

- протоколом про результати проведення негласних слідчих (розшукових) дій, а саме: аудіоконтроль, передбаченої ст. 260 КПК України від 23.09.2025 19/2-851, яким зафіксовано розмови ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , де вони обговорюють обставини надання неправомірної вигоди та деталі реалізації злочинного плану.Протоколом про результати проведення негласних слідчих (розшукових) дій, а саме: аудіоконтроль, передбаченої ст. 260 КПК України від 23.09.2025 19/2-863, яким зафіксовано розмови ОСОБА_7 та ОСОБА_8 де вони обговорюють деталі реалізації злочинного плану, подання відповідної скарги і її судового розгляду;

- протоколом про результати проведення негласних слідчих (розшукових) дій, а саме: аудіоконтроль, передбаченої ст. 260 КПК України від 23.09.2025 19/2-860, яким зафіксовано розмови ОСОБА_7 та ОСОБА_8 де останній підтверджує задуманий злочинний задум. Окрім того розповідає про свою можливість виїзду закордон у службове відрядження. Також обговорюють деталі відкриття банківської чарунки для поміщення в неї обумовленої суми грошових коштів для їх зберігання до факту винесення рішення;

- протоколом про результати проведення негласних слідчих (розшукових) дій, а саме: аудіо-, відеоконтроль, передбаченої ст. 260 КПК України від 23.09.2025 19/2-694, яким зафіксовано зустріч ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , де ОСОБА_7 продемонструвавдокументи про відкриття банківської чарунки та грошові кошти, які збираєтьсяпокласти на зберігання до банківської чарунки. ОСОБА_8 в свою чергупросить 500 000 доларів США надати йому окремо для передачі особі, яка буде виносити рішення;

- протоколом про результати проведення негласних слідчих (розшукових) дій, а саме: аудіоконтроль, передбаченої ст. 260 КПК України від 23.09.2025 19/2-858, яким зафіксовано розмови ОСОБА_7 та ОСОБА_8 де останній просить надати йому частину неправомірної вигоди раніше обумовленої дати для передачі її особам, які приймають участь у вирішенні питання щодо закриття кримінального провадження;

- протоколом про результати проведення негласних слідчих (розшукових) дій, а саме: аудіоконтроль, передбаченої ст. 260 КПК України від 23.09.2025 19/2-859, яким зафіксовано розмови ОСОБА_7 та ОСОБА_8 де останній просить надати йому частину неправомірної вигоди раніше обумовленої дати для передачі її особам, які приймають участь у вирішенні питання щодо закриття кримінального провадження;

- протоколом про результати проведення негласних слідчих (розшукових) дій, а саме: аудіо-, відеоконтроль, передбаченої ст. 260 КПК України від 24.09.2025 19/2-869, яким зафіксовано зустріч ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , де ОСОБА_7 передає на вимогу ОСОБА_8 ще частину неправомірної вигоди;

- протоколом про результати проведення спостереження за особою, передбаченого ст. 269 КПК України від 24.09.2025 19/2-868, яким зафіксовано зустріч ОСОБА_8 з ОСОБА_9 одразу після отримання ОСОБА_8 частини неправомірної вигоди;

- іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

Вимога розумної підозри, передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваної з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.09.1990).

Отже, за оцінкою слідчого судді, вказані докази є вагомими та дають підстави вважати, що відбулися події описаних стороною обвинувачення злочинів, та підстави для обгрунтованої підозри в причетності підозрюваного до вчинення цих злочинів.

На стадії досудового розслідування слідчий суддя не оцінює докази з огляду на їх належність та допустимість, а лише надає оцінку їх вагомості за стандартом «достатніх підстав». Сторона обвинувачення такі підстави в клопотанні навела у достатньому обсязі, сторона захисту своїми запереченнями та наданими доказами цих підстав не спростувала.

Таким чином, наявні всі передбачені законом умови для розгляду питання про обрання підозрюваному запобіжного заходу у кримінальному провадженні № 0000101 від 05.03.2024.

У своєму клопотанні сторона обвинувачення стверджує про наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, які дають обґрунтовані підстави вважати, що підозрюваний може здійснити спроби:

1) переховування від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних, експерта у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.

Оцінюючи наведені ризики, слідчий суддя приходить до висновку про доведеність існування таких ризиків, з огляду на обставини цього провадження.

За оцінкою слідчого судді доведена обгрунтованість існування ризику переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та/або суду.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого корупційного злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від восьми до дванадцяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та з конфіскацією майна.

Невідворотність покарання за вказані злочини вже сама по собі може бути підставою та мотивом для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та суду. При цьому, звільнення від відбування покарання з випробуванням чи призначення покарання більш м`якого, ніж перебачено законом (ст. ст. 69, 75 КК України) у випадку вчинення корупційного злочину є неможливим, окрім як у випадку укладання угоди у кримінальному провадженні.

Вказаний ризик також підтверджується вагомістю наявних доказів вчинення ОСОБА_17 інкримінованого йому злочину.

ОСОБА_4 має паспорти громадянина України для виїзду за кордон НОМЕР_1 від 25.07.2017, виданий Сектором оформлення документів Шевченківського відділу Центрального міжрегіонального управління Державної міграційної служби у м. Києві та Київській області та 03715915, виданий 04.09.2023, виданий Боярським відділом Центрального міжрегіонального управління Державної міграційної служби у м. Києві та Київській області, що свідчить про можливість підозрюваного з метою уникнення кримінальної відповідальності виїхати за межі України.

До листопада 2019 року ОСОБА_4 обіймав посаду прокурора відділу забезпечення діяльності заступників Генерального прокурора управління забезпечення діяльності керівництва Департаменту забезпечення діяльності керівництва Генеральної прокуратури України, за рахунок чого набув широке коло зв`язків серед службових осіб органів державної влади, місцевого самоврядування, правоохоронних органів, керівників підприємств, установ та організацій, які він може використати з метою переховування від органів досудового розслідування та/або суду, у тому числі шляхом залишення території України.

Існує також ризик того, що підозрюваний може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Частина грошових коштів, які є предметом даного злочину та відповідно речовим доказом не знайдені, та можуть бути приховані або знищені підозрюваним.

Також, ОСОБА_4 як особа з високим рівнем обізнаності про методи діяльності правоохоронних органів, має реальні можливості для приховування або спотворення таких доказів, зокрема через використання свого службового становища та зв`язків у державних органах.

Існує також ризик того, що підозрюваний може незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних, експерта у цьому ж кримінальному провадженні

Наявність зазначеного ризику обґрунтовується характером та обставинами вчинення інкримінованого ОСОБА_4 злочину, зокрема, сама суть злочинних дій підозрюваного полягала саме у незаконному впливі на ОСОБА_7 (з метою підбурити останнього на передачу коштів), та взаємодія з іншими співучасниками злочину з метою організації відповідного впливу.

Досвід роботи ОСОБА_18 у прокуратурі, та ступень його можливих зв`язків у правоохоронних органах також створюють можливість впливати на свідків та інших осіб у кримінальному провадженні.

Також доведеним є існування ризику перешкоджання ОСОБА_4 кримінальному провадженню іншим чином.

Окрім вже зазначеного досвіду роботи підозрюваного на посаді прокурора, та того, що частина грошових коштів, які є предметом даного злочину не знайдені, слідчий суддя враховує наявні у підозрюваного та його дружини статки в значному розмірі (у вигляді рухомого та нерухомого майна), які також можуть бути спрямовані ОСОБА_4 на перешкоджання досудовому розслідуванню.

З урахуванням вищевикладеного, слідчий суддя приходить до висновків про:

- вагомість та переконливість наданих стороною обвинувачення доказів про вчинення підозрюваним особливо тяжкого кримінального правопорушення, а також доведеність існування ризиків перешкоджання подальшому проведенню досудового розслідування та уникненню кримінальної відповідальності;

- пред`явлення підозри у вчиненні, особливо тяжкого злочину, у разі визнання винуватою у вчиненні яких, підозрюваному загрожуватиме покарання у виді реального позбавлення волі з конфіскацією майна;

- підвищена суспільна небезпечність вчиненого злочину, особливо в умовах військового стану;

- особу підозрюваного, сімейний стан, соціальні зв`язки, майновий стан та достатній рівень доходів, відомості про стан здоров`я підозрюваного (в т.ч. відсутність відомостей, які б вказували на даний час на неможливість застосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою).

Вказані відомості у їх сукупності із встановленими ризиками, обставинами розслідуваних злочинів та характером участі у них підозрюваного, підтверджують висновки сторони обвинувачення про високу ймовірність перешкоджання кримінальному провадженню і необхідність застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Тяжкість та обставини вчинених кримінальних правопорушень, рівень їх суспільної небезпечності, а також інтенсивність і характер встановлених ризиків свідчать, що менш суворий запобіжний захід, не пов`язаний з тимчасовою ізоляцією підозрюваного, негативно позначиться на здійсненні повного, швидкого та ефективного досудового розслідування, оскільки не здатний буде нівелювати такі ризики та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

За встановлених обставин, необхідним і достатнім запобіжним заходом слідчий суддя уважає тримання під вартою, з застосуванням альтернативного запобіжного заходу у виді застави у визначеному розмірі, з покладенням на підозрюваного додаткових обов`язків.

Вирішуючи питання щодо виправданості потреб досудового розслідування у втручанні у права і свободи особи, слідчий суддя ураховує, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваної, про який ідеться в клопотанні, оскільки існує обґрунтована підозра щодо вчинення нею особливо тяжких кримінальних правопорушень та необхідність у забезпеченні належної процесуальної поведінки підозрюваної, з метою виконання завдань кримінального провадження. Отже, відповідний ступінь втручання є розумним і співмірним із завданнями цього кримінального провадження.

Водночас, розмір альтернативного запобіжного заходу у виді застави, не має бути надмірним для підозрюваного. Тому слідчий суддя приходить до висновку, що з урахуванням всіх обставин провадження до підозрюваної має бути застосований альтернативний запобіжний захід у виді застави в розмірі, меншому, ніж був визначений прокурором у клопотанні, а саме, зменшений до розміру 661 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, з одночасним покладенням на підозрювану додаткових обов`язків, визначених ст. 194 КПК України.

Також не підлягає задоволенню клопотання у частині покладення на підозрюваного такого додаткового обв`язку, як утримуватися від спілкування з будь-якими іншими особами щодо обставин кримінального провадження № 0000101 від 05.03.2024, з огляду на невизначеність кола відповідних осіб.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку про часткове задоволення клопотання прокурора.

Керуючись ст. 36, 131, 132, 176-179, 182, 183, 184, 194 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання від 10.10.2025 детектива Третього Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, погоджене прокурором четвертого відділу управління процесуального керівництва, підтримання публічного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0000101 від 05.03.2024 - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, із визначенням розміру застави у розмірі 661 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 2 001 508 (два мільйони одна тисяча п`ятсот вісім) гривень.

У випадку внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_4 строком на два місяці обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

- прибувати до слідчого, прокурора та суду у кримінальному провадженні за першою вимогою;

- не відлучатись із Київської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та роботи;

- утримуватися від спілкування з іншим підозрюваним у кримінальному провадженні № 0000101 від 05.03.2024 ОСОБА_19 та ОСОБА_9 , а також зі свідками в цьому провадженні ОСОБА_7 та ОСОБА_10 щодо обставин, викладених у письмовому повідомленні про підозрі ОСОБА_4 у кримінальному провадженні 0000101 від 05.03.2024;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- носити електронний засіб контролю.

В решті клопотання відмовити.

З моменту звільнення з-під варти, у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави, в такому разі контроль за виконанням ухвали в частині виконання покладених на підозрюваного обов`язків покласти на детективів Національного антикорупційного бюро України.

Строк дії обов`язків, покладених слідчим суддею, у разі внесення застави, визначити два місяці з моменту звільнення з-під варти внаслідок внесення застави.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до такої палати протягом п`яти днів з її оголошення.

Ухвала слідчого судді, суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1