Справа №: 398/176/26
провадження №: 1-кп/398/309/26
УХВАЛА

Іменем України

"30" січня 2026 р. Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 , в режимі відеоконференції,

обвинуваченої ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5 , в режимі відеоконференції,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в місті Олександрії кримінальне провадження, внесеноме до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000644 від 09.10.2025 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 369-2 КК України,

В С Т А Н О В И В:

До Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000644 від 09.10.2025 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 369-2 КК України.

Прокурор в підготовчому судовому засіданні заявив клопотання про обрання обвинуваченій ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді домашнього арешту в нічний час доби на строк два місяці, мотивуючи тим, що на даний час існують ризики, передбачені ст.177 КПК України, а саме, обвинувачена може переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків. Також просив призначити справу до судового розгляду та зобов`язати орган пробації скласти досудову доповідь стосовно обвинуваченої.

Обвинувачена проти призначення справи до судового розгляду та складання досудової доповіді не заперечувала, а також не заперечувала проти обрання їй запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час доби.

Захисник проти призначення справи до судового розгляду та складання досудової доповіді не заперечувала, щодо запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час доби зазначила, що не заперечує.

Обвинувальний акт по даному кримінальному провадженню відповідає вимогам ст. 291 КПК України.

Під час підготовчого судового засідання не встановлені підстави для прийняття рішень, передбачених пункти 1-4 частини третьої ст. 314 КПК України.

Суд, заслухавши думку учасників процесу, вважає, що справу можливо призначити до судового розгляду на підставі обвинувального акта.

Згідно ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

13.11.2025 стосовно ОСОБА_4 ухвалою слідчого судді Подільського районного суду міста Кропивницького застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешт із забороною залишати своє житло в період часу 21 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. наступного дня.

Метою застосування відносно обвинуваченої ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту є забезпечення виконання обвинуваченою, покладених на неї процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватись від суду, оскільки вона обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до семи років. Злочин, у якому вона обвинувачується є умисним, що підвищує ступінь та характер суспільної небезпеки діяння; незаконно впливати на свідка у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Викладене в сукупності свідчить про наявність достатніх підстав вважати, що, існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно зі ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі; дані про особу обвинуваченого; розмір майнової шкоди, в заподіянні якого обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа; ризики продовження чи повторення протиправної поведінки.

Відповідно до ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Суд вважає, що є всі обґрунтовані підстави вважати, що на даний час продовжують існувати ризики того, що обвинувачена ОСОБА_4 може переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Ризики, які наведені прокурором в клопотанні та підтримані у судовому засіданні, які передбачені п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, суддя вважає доведеними, за наступного: щодо ризику передбаченого п. 1 кримінальне правопорушення у якому обвинувачується ОСОБА_4 , є тяжким кримінальним правопорушенням, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волік строком від трьох до восьми років, що в сукупності з іншими обставинами може свідчити про існування мотивів та підстав для обвинуваченої переховуватися від суду. Означене покарання в разі визнання ОСОБА_4 винуватою може бути призначене до реального відбування без можливості застосування правил ст. 69, 75 КК України (пільгових інститутів призначення покарання), що в сукупності з іншими обставинами може свідчити про існування мотивів та підстав для обвинуваченої переховуватися від суду.

Така позиція відповідає практиці ЄСПЛ. Зокрема в рішенні від 26.06.2001 у справі «Ilijkov v. Bulgaria» (§ 80, заява № 33977/96) суд зазначив, що суворість можливого вироку є відповідним елементом в оцінці ризику ухилення, а погляд на серйозність обвинувачення проти заявника давав уповноваженим органам можливість обґрунтовано вважати, що такий початковий ризик був встановлений.

Співставлення можливих негативних наслідків для обвинуваченої у вигляді її можливого ув`язнення у невизначеному майбутньому з можливим засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим безвідносно стадії кримінального провадження; щодо ризику передбаченого п. 3 протокол допиту свідка, разом з його анкетними даними та місцем його проживання, який дає викривальні свідчення відносно обвинуваченої відкриті стороні захисту, оскільки додані до клопотання про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту, що створює передумови для можливої спроби поза процесуального впливу на свідка. Отже, загроза того, що обвинувачена може здійснити дії, спрямовані на вплив у поза процесуальний спосіб на свідка у цьому кримінальному провадженні з метою ненадання суду достовірних показань щодо обставин можливого вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення для уникнення останньою кримінальної відповідальності.

Кримінальним процесуальним кодексом України встановлено процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч. 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК України, тобто якщо свідки чи потерпілий допитувалися на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, окрім порядку отримання показань, визначеного ст. 615 КПК України (ч. 4 ст. 95 КПК України).

Ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при збиранні доказів, але й на стадії судового провадження до моменту його безпосереднього допиту в суді.

Суд вважає, що прокурор довів обставини, які свідчать про існування ризиків, що дають достатні підстави суду для застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешт в нічний час доби. З метою попередження можливості з боку обвинуваченої переховуватися від суду, впливу на свідків, суд дійшов висновку про необхідність застосування стосовно обвинуваченої ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час доби з покладенням на останню обов`язків, відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України, на строк не більше двох місяців, що забезпечить належне виконання нею процесуальних обов`язків.

При цьому суд враховує, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

З урахуванням того, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні злочину, нижня межа санкції якої не перевищує п`яти років позбавлення волі, та з метою забезпечення суду інформацією, що характеризує обвинувачену, суд вважає за необхідне, відповідно до вимог ст. 314-1 КПК України, доручити представнику уповноваженого органу з питань пробації скласти та надати суду досудову доповідь щодо обвинуваченої.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 181, 196, 314 - 316, 372 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Призначити кримінальне провадження, внесеноме до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000644 від 09.10.2025 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 369-2 КК України, до судового розгляду у відкритому судовому засіданні в приміщенні Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області на 09.02.2026 о 15:00 год.

Доручити Олександрійському РВ №1 філії ДУ «Центр пробації» у Кіровоградській області в порядку ст. 314-1 КПК України скласти та подати Олександрійському міськрайонному суду Кіровоградської області в строк до 13.02.2026 досудову доповідь стосовно обвинуваченої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Розгляд кримінального провадження здійснювати суддею одноособово. У судове засідання викликати сторони кримінального провадження.

Клопотання прокурора про обрання щодо обвинуваченої ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арештув нічний час доби задовольнити.

Обрати стосовно обвинуваченої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби за адресою постійного місця проживання, а саме: АДРЕСА_1 , строком на шістдесят днів, починаючи з 30 січня 2026 до 31 березня 2026 року включно.

Покласти на ОСОБА_4 строком до 31.03.2026 включно наступні обов`язки:

- заборонити залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , в період часу з 21 год 00 хв. до 06 год 00 хв. наступного дня, крім переміщення до укриття (бомбосховища) під час оголошення спеціального сигналу "Повітряна тривога";

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою;

- не відлучатися з с. Марто-Іванівка Олександрійського району Кіровоградської області, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватись від спілкування зі свідками, як особисто так і через третіх осіб, за винятком їх спільної участі в процесуальних, слідчих діях та в суді;

- здати на зберігання до відповідного територіального органу Державної міграційної служби паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Виконання ухвали покласти на Олександрійське РВП ГУНП України у Кіровоградській області.

Роз`яснити, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники Національної поліції з метою контролю за поведінкою обвинуваченого мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 діб з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_6