ЦЕНТРАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. МИКОЛАЄВА
н/п 1-кс/490/3879/2025 У Х В А Л А
26.09.2025р. слідчий суддя Центрального районного суду м. Миколаєва ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Управління СБ України в Херсонській області ОСОБА_5 про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки селища Асканія-Нова Каховського району Херсонської області, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої,
05.09.2025 у вказаному кримінальному провадженні ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 5 ст. 111-1 КК України.
Згідно повідомлення про підозру у невстановлені дату та час, але не раніше 11 грудня 2023 року, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , будучи проросійськи налаштованою, діючи з прямим умислом та усвідомлюючи протиправний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, перебуваючи на тимчасово окупованій території Херсонської області, без примусу, з ідеологічних мотивів, добровільно погодилася на пропозицію невстановлених досудовим розслідуванням осіб, щодо організації та участі у проведенні на території тимчасово окупованого сел. Асканія-Нова, Каховського району, Херсонської області незаконних виборів президента російської федерації та була призначена на посаду так званого «члена ДВК № 294».
Так, ОСОБА_6 , у період з 11.12.2023 по 29.02.2024, діючи з прямим умислом, за попередньою змовою з особами так званими членами «Виборчої комісії Херсонської області», «Чаплинської територіальної виборчої комісії» та так званими «членами ДВК № 294», усвідомлюючи свою протиправну діяльність та передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки, вчинила наступні дії направлені на організацію та проведення незаконних виборів президента російської федерації на території сел. Асканія-Нова Каховського району, Херсонської області, а саме: забезпечувала організацію та проведення т.зв. виборів президента; здійснювала агітацію місцевих мешканців до участі у проведенні т.зв. виборів президента; організовувала облаштування т.зв. виборчої дільниці (розстановка кабінок для голосування та розміщення атрибутики з символікою рф) у приміщенні адміністративної будівлі Інституту тваринництва НААН України за адресою: Херсонська область, Каховський район, сел. Асканія-Нова, вул. Соборна, 1; приймала участь в обліку бюлетенів, отриманих в результаті незаконних виборів президента та доставку їх до так званої «Чаплинської територіальної виборчої комісії»; здійснювала інші дії, направлені на організацію та проведення незаконних виборів президента.
17.03.2024, відповідно до складеного протоколу т.зв. «Избирательной комиссии Херсонской области», та за офіційною заявою т.зв. «председателя избирательной комиссии Херсонской области», після обробки 100% протоколів, 88,12% від загальної кількості виборців, які прийняли участь у голосуванні на тимчасово окупованій території Херсонської області, проголосувало за діючого президента російської федерації ОСОБА_7 .
В подальшому, 21 березня 2024 року центральна виборча комісія російської федерації, за результатами підрахунку всіх бюлетенів визнала вибори президента російської федерації такими, що відбулися. Відповідно до її результатів 87.28 % від загальної кількості виборців, які прийняли участь у голосуванні, проголосували за ОСОБА_7 .
Слідчий звернувся до слідчого судді із клопотанням про обрання підозрюваній ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в порядку ч. 6 ст. 193 КПК України. В обґрунтування клопотання зазначено, що у передбачений законом спосіб повідомлення про підозру та повістки про виклик на 09, 10, 11 вересня 2025 року підозрюваній ОСОБА_6 опубліковано в газеті «Урядовий кур`єр» та на сайті Офісу Генерального прокурора.
05.09.2025 слідчим підозрюваній ОСОБА_6 через Південний міжрегіональний центр з надання безоплатної правничої допомоги залучено захисника за призначенням.
Проте, громадянка України ОСОБА_6 за вказаними повістками не прибула, причин неприбуття та жодних заяв чи клопотань про перенесення часу проведення процесуальних дій до органу досудового розслідування не надала.
За наявною інформацією оперативних підрозділів СБ України ОСОБА_6 з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинені кримінальні правопорушення, перебуває на тимчасово окупованій території Херсонської області, в сел. Асканія-Нова, де продовжує свою злочинну діяльність, співпрацюючи з окупаційною владою.
У зв`язку із викладеним у органу досудового розслідування існують вагомі підстави вважати, що громадянка України ОСОБА_6 переховується від органу досудового розслідування та суду.
Постановою слідчого від 12.09.2025 на підставі ст. 281 КПК України підозрювану ОСОБА_6 оголошено в розшук, проведення якого доручено оперативним співробітникам Каховського РВ УСБУ в Херсонській області.
Поряд із цим наявні ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те що підозрювана може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочинну діяльність у якій підозрюється.
В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив його задовольнити.
Захисник не заперечив проти задоволення клопотання.
Заслухавши думку учасників процесу, вивчивши матеріали клопотання та кримінального провадження, приходжу до наступних висновків.
Відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором та/або оголошений у міжнародний розшук. У випадку, якщо слідчий суддя прийме рішення про тримання під вартою особи, оголошеної в міжнародний розшук, після затримання такої особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя за участю підозрюваного має розглянути питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.
Отже, у разі оголошення особи у міжнародний розшук, КПК України встановлює процедуру, за якою спочатку може бути розглянуте за відсутності підозрюваного клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою. А наступним етапом - після затримання підозрюваного (не пізніш як через 48 годин з часу його доставки до місця кримінального провадження) - слідчий суддя розглядає за його участю клопотання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід. Використані формулювання свідчать про те, що в умовах переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та оголошення у зв`язку з цим його у міжнародний розшук, КПК України розрізняє процедури обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою від процедури застосування такого обраного запобіжного заходу.
На відміну від процедури застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, при вирішенні питання про його обрання не досліджується можливість застосування менш суворого запобіжного заходу, оскільки тримання під вартою - це єдиний запобіжний захід, передбачений в порядку ч. 6 ст. 193 КПК України. Питання про більш м`який запобіжний захід відносно підозрюваного стає предметом дослідження при застосуванні запобіжного заходу після його затримання і доставлення до слідчого судді. За такої нормативної регламентації при вирішенні питання про обрання щодо особи запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчому судді належить дослідити такі обставини: чи повідомлено особі про підозру у встановленому законом порядку; чи наявна обґрунтована підозра; чи наявні ризики кримінального провадження; чи оголошена особа в міжнародний розшук (або перебуває на тимчасово окупованій території України).
Таким чином, слідчий суддя досліджує ці обставини в світлі конкретних обставин цієї справи.
Так з матеріалів кримінального провадження вбачається, що у передбачений законом спосіб повідомлення про підозру та повістки про виклик на 09, 10, 11 вересня 2025 року підозрюваній ОСОБА_6 опубліковано в газеті «Урядовий кур`єр» та на сайті Офісу Генерального прокурора.
05.09.2025 слідчим підозрюваній ОСОБА_6 через Південний міжрегіональний центр з надання безоплатної правничої допомоги залучено захисника за призначенням.
Проте, громадянка України ОСОБА_6 за вказаними повістками не прибула, причин неприбуття та жодних заяв чи клопотань про перенесення часу проведення процесуальних дій до органу досудового розслідування не надала.
За наявною інформацією оперативних підрозділів СБ України ОСОБА_6 з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинені кримінальні правопорушення, перебуває на тимчасово окупованій території Херсонської області, в сел. Асканія-Нова, де продовжує свою злочинну діяльність, співпрацюючи з окупаційною владою.
У зв`язку із викладеним у органу досудового розслідування існують вагомі підстави вважати, що громадянка України ОСОБА_6 переховується від органу досудового розслідування та суду.
Постановою слідчого від 12.09.2025 на підставі ст. 281 КПК України підозрювану ОСОБА_6 оголошено в розшук, проведення якого доручено оперативним співробітникам Каховського РВ УСБУ в Херсонській області.
Щодо обґрунтованості підозри, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Згідно з визначеним Європейським судом прав людини поняття, обґрунтована підозра - це добровільне припущення про вчинення особою певного діяння, ґрунтується на об`єктивних відомостях, які можна перевірити у судовому розгляді та які спонукали б неупереджену та розумну людину вдатися до практичних дій, щоб з`ясувати, чи є така підозра обґрунтованою.
Підозра, виходячи з постанови Судової палати у кримінальних справах Верховного Суду України від 24.11.2016р. № 5 - 328 кс 16, є обґрунтованим припущенням про вчинення особою кримінального правопорушення.
У відповідності до норм КПК України, на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду провадження по суті, а саме питань пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи не винною у вчиненні злочину.
Європейський суд з прав людини у своєму рішенні "Мюррей проти Об`єднаного Королівства" зазначив, що факти які викликають підозру не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, що є завданням наступних етапів кримінального процесу.
Так, ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 5 ст. 111-1 КК України, яке відноситься до категорії тяжких, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 10 років.
З урахуванням тяжкості покарання, що загрожує підозрюваній, характеру вчиненого кримінального правопорушення, пов`язаного із добровільним вчиненням дій, направлених на організацію та проведення незаконних виборів президента російської федерації на території сел. Асканія-Нова Каховського району, Херсонської області; зважаючи на те, що підозрювана перебуває на тимчасово окупованій території Херсонської області, де продовжує займатись злочинною діяльністю; фактично вже вживає заходів, направлених на ухилення від явки до слідчого, прокурора та суду, у зв`язку з чим оголошена у розшук; зважаючи на те, що останній відомі свідки її протиправних дій та інші фігуранти злочинної діяльності, за такого слід погодитись із доводами прокурора про наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те що підозрювана може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочинну діяльність у якій підозрюється.
Таким чином запобігти вказаним ризикам шляхом обрання іншого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою не вбачається за можливе.
Керуючись ст. 183, 196 КПК України, -

Щодо ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Після затримання і не пізніш як через сорок вісім годин з часу доставки ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до місця кримінального провадження, розглянути за її участю питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід у встановленому законом порядку.
Ухвала може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду протягом 5 днів.

Слідчий суддя ОСОБА_1