Провадження № 1-кс/369/156/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.02.2026 м. Київ

Слідчий суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту з майна у рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001292 від 12.12.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України, -

ВСТАНОВИЛА:

19 листопада 2025 року до слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту з майна у рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001292 від 12.12.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України.

В обґрунтування клопотання захисник зазначає, що 05 травня 2025 року слідчим суддею Києво-Святошинського районного суду Київської області у справі № 369/7770/25 було винесено ухвалу, якою було накладено арешт у кримінальному провадженні № 0001292 від 12.12.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України на майно, а саме на:

- житловий будинок, з відповідними будівлями та спорудами, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 загальною площею 290.2 кв.м., що належить ОСОБА_5 ;

- земельну ділянку, що прилегла до вищевказаного житлового будинку, площею 0,1002 гектара, кадастровим номер: :03:007:0159, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_5 ;

- нежитлові приміщення, група приміщень № 77 за адресою: АДРЕСА_2 (сучасна назва: АДРЕСА_3 , загальною площею 185,9 кв. м, що належать ТОВ «ХОЛДИНГ «ГРУПА КОМПАНІЙ «АТЛАНТ» (бенефіціаром яких є ОСОБА_5 ).

Ухвала слідчого судді обґрунтована тим, що метою арешту є збереження вказаного майна як речового доказу в даному кримінальному провадженні, оскільки існує можливість використання майна, зазначеного вище, як доказів у кримінальному провадженні та ймовірність незаконної перереєстрації такого майна на користь інших осіб слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання слідчого про арешт майна обґрунтоване та підлягає задоволенню.

На переконання скаржника арештоване майно не відповідає критеріям речового доказу, не було знаряддям вчинення кримінального правопорушення, не зберегло на собі сліди кримінального правопорушення, не було об`єктом кримінального правопорушення, а правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України взагалі вчинено не було.

На підставі наведеного, заявник просив суд скасувати арешт, який був накладений ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 05 травня 2025 року у справі № 369/7770/25, на нерухоме майно, а саме:

- житловий будинок, з відповідними будівлями та спорудами, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 загальною площею 290.2 кв.м., що належить ОСОБА_5 ;

- земельну ділянку, що прилегла до вищевказаного житлового будинку, площею 0,1002 гектара, кадастровим номер: :03:007:0159, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_5 ;

- нежитлові приміщення, група приміщень № 77 за адресою: м. Київ, вул. Іскрівська, 3 (сучасна назва: АДРЕСА_3 , загальною площею 185,9 кв. м, що належать ТОВ «ХОЛДИНГ «ГРУПА КОМПАНІЙ «АТЛАНТ» (бенефіціаром яких є ОСОБА_5 ).

В судове засідання особа, якою подано клопотання, її захисник не з`явилися, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлялися належним чином.

Слідчий та прокурор в судове засідання також не з`явилися, про дату та час судового розгляду були повідомлені належним чином.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалось.

Дослідивши клопотання про скасування арешту майна, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 КПК України, клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно тимчасовим вилученням майна.

Неявка без поважної причини сторони кримінального провадження, якою подане клопотання про скасування арешту на майно, свідчить про фактичне не підтримання поданого клопотання, що має оцінюватись як підстава для відмови в задоволенні такого клопотання.

Виходячи з наведеного, дана норма пов`язує право слідчого судді на скасування арешту майна, накладеного за відсутності підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника, законного представника, іншого власника чи володільця майна, із можливістю надання особами, що не були присутніми в судовому засіданні і про права та законні інтереси яких вирішено питання судовим рішенням, доказів та матеріалів, які вказуватимуть, що арешт накладено необґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба, доведеності перед слідчим суддею їх переконливості.

Разом з тим, особа, яка подала клопотання жодним чином не обґрунтовує, що арешт майна було накладено необґрунтовано, а також, що потреба в дії заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна на даний час відпала, що свідчить про те, що клопотання про скасування арешту майна є необґрунтованим.

Враховуючи, що ОСОБА_4 та його захисник в судове засідання не з`явилися, тим самим не підтримали клопотання у судовому засіданні, а крім того фактично не довели, що арешт майна було накладено необґрунтовано, а також, що потреба в дії заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна на даний час відпала, що свідчить про те, що клопотання про скасування арешту майна є необґрунтованим, з урахуванням принципу диспозитивності передбаченого ст. 26 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання про скасування арешту з майна.

Керуючись ст.ст. 26, 107, 174 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИЛА:

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту з майна у рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001292 від 12.12.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1