н/п 1-кс/766/8368/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.12.2025 року м.Херсон

Слідчий суддя Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Херсоні клопотання слідчого СВ ВП №2 ХРУП ГУНП в Херсонській області майора поліції ОСОБА_5 , погоджене з прокурором Херсонської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим прокурором, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № № 0001484 від 12.12.2025, року про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення застави стосовно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України.

В обґрунтування клопотання зазначено, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України. Викладені обставини щодо суті повідомленої ОСОБА_6 підозри у вчиненні кримінального правопорушення в повній мірі обґрунтовуються отриманими стороною обвинувачення в порядку, визначеному КПК України, доказами. В ході досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України. Більш м`який запобіжний захід буде недостатнім для запобігання вказаним ризикам. Таким чином, на даний час є достатні підстави для застосування до підозрюваної ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В судовому засіданні прокурор подане клопотання підтримала, просила його задовольнити.

Захисник в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання прокурора посилаючись недоведеність зазначених у клопотанні ризиків.

Розгляд клопотання було проведено слідчим суддею в порядку ч. 6 ст. 193 КПК України.

Перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази, заслухавши думку сторін кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 6 ст.193 КПК України слідчий суддя може розглянути клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук.

У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Метою застосування будь-якого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (ч.1 ст. 177 КПК України).

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до положень статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Пунктом 4 ч. 2 ст. 183 КПК України встановлено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

При розгляді клопотання про обрання або ж продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчим суддею встановлено, що у провадженні СВ ВП №2 Херсонського РУП ГУНП в Херсонській області перебуває кримінальне провадження №0001484 від 12.12.2025 за підозрою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст.111-1 КК України.

За версією сторони обвинувачення, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , будучи громадянкою України, фактично проживаючи на території Херсонської області на момент її окупації, будучи достеменно проінформованою та розуміючи факт захоплення м. Херсона та Херсонської області збройними силами РФ, усвідомлюючи, що суверенітет України поширюється на всю її територію, Україна є унітарною державою, а територія України в межах існуючого кордону є цілісною і недоторканною, будучи обізнаною про те, що Херсонська область є невід`ємною складовою частиною України, порядок утворення органів виконавчої влади регулюється виключно Конституцією України та законами України, перебуваючи у невстановленому досудовим розслідуванням місці, у невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше вересня 2022 року, реалізуючи прямий умисел, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, керуючись корисливим мотивом, що проявлявся в отриманні заробітної плати, прийняла пропозицію представників окупаційної влади та добровільно зайняла посаду, пов`язану з виконанням організаційно-розпорядчих функцій у незаконному органі влади, створеному на тимчасово окупованій території Херсонської області м. Херсон, а саме так званого «начальника отдела землеустройства управления градостроительства, архитектуры и земельных ресурсов военно - гражданской администрации Херсонской городской территориальной громады Херсонского района Херсонской области».

Таким чином, громадянка України ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України, кваліфікуючими ознаками якого є добровільне зайняття громадянином України посади, пов`язаної з виконанням організаційно-розпорядчих функцій, у незаконних органах влади, створених на тимчасово окупованій території, у тому числі в окупаційній адміністрації держави-агресора.

27.11.2025 слідчим підозрюваній ОСОБА_6 через Регіональний центр з надання безоплатної вторинної правової допомоги у Херсонській області захисника за призначенням адвоката ОСОБА_4

27.11.2025 відповідно до вимог ст. ст. 276, 277, 278 КПК України повідомлено про підозру ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Підозра ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбачених ч. 5 ст. 111-1 КК України, підтверджується сукупністю зібраних в ході розслідування доказів, а саме:

1. Показаннями свідка ОСОБА_7 , який показав, що під час окупації Херсону військовими рф в кінці серпня , на початку вересня 2022 у зв`язку із скрутним матеріальним положенням, він влаштувався на стажування до окупаційного органу влади військово-цивільної адміністрації м. Херсону на посаду охоронця в приміщення за адресою вул. Ушакова 37 м. Херсон. Проходив стажування в межах 1 тижня. Перебував на робочому місці за канцелярським столом на якому знаходився журнал відвідувачів цієї установи, куди він записував дані імена прізвища та по батькові, посади працівників які приходили на роботу в цей окупаційний орган. На деяких осіб він за вираженими зовнішніми ознаками звертав увагу. Таких осіб було багато, але на деяких він звертав особливу увагу. В той час він звернув увагу на жінку, біля 50 років, яскрава зовнішність, пишна густа зачіска, ознаки обличчя запам`ятав, зможе впізнати. Зазначена жінка надавала пропуск тимчасовий, ламінований, на цьому документі було написане прізвище ОСОБА_8 . Вона приходила не кожного дня, як зрозумів свідок була не з міста Херсону, в графі посада записувалась як начальник відділу з питань пов`язаних із землеустроєм. Із собою приносила папки із документами пов`язаними із землею. Свідок впевнений що ця жінка евакуювалася в момент деокупації Херсону, так як її в місті Херсоні більше не бачив.

2. протоколом пред`явлення для впізнання за фотознімками свідку ОСОБА_7 , в ході якого пред`явлено для впізнання за фотознімками жінок, серед яких він впізнав ОСОБА_6 , яка під час окупації м.Херсону коли прибувала до установи окупаційної військово-цивільної адміністрації по вул. Ушакова 37 в м. Херсон в серпні на початку вересня 2022, то записувався в журналі працівників як Єгорова на посаді начальника відділу землеустрою;

3. Показаннями свідка ОСОБА_9 , який пояснив, що в кінці серпня 2022 року йому знайомий в м. Херсоні повідомив, що свідок може звернутися до ОСОБА_10 , яка працює в окупаційній адміністрації в Херсонському землеустрої, його знайомий там не працював, але повідомив, що може їй зателефонувати і запитати щодо працевлаштування на роботу. Свідок зателефонував цій жінці і вони зустрілися через 3-4 дні біля приміщення по вул. Ушакова 37, під час зустрічі назвалась ОСОБА_11 начальником відділу землеустрою воєнно-гражданської адміністрації, розмовляли про роботу, вона говорила що йому треба буде вести документацію по земельним ділянкам, при умові що в нього буде в наявності паспорт громадянина російської федерації, після чого може звернутися до відділу кадрів адміністрації. Але свідок з часом подумав і відмовився робити російський паспорт. ОСОБА_12 як жінку невисокого зросту, світловолосу, кучеряве волосся, років на вигляд 50. Повідомив що за фотознімками впізнати зможе.

4. протоколом пред`явлення для впізнання за фотознімками свідку ОСОБА_9 , в ході якого пред`явлено для впізнання за фотознімками жінок, серед яких він впізнав ОСОБА_6 , яка працювала в окупаційному органі воєнно-цивільній адміністрації м. Херсону в серпні 2022 в період окупації на посаді начальника відділі землеустрою, пропонувала посаду працівника у своєму відділі окупаційного органу;

5. Показаннями свідка ОСОБА_13 , який показав, що під час окупації Херсону його знайомі які проживають на даний час за кордоном попрохали піти до окупаційної адміністрації м. Херсону та дізнатися як можна перереєструвати землю і отримати російські документи. Далі він за півтора два місяці до деокупації м. Херсону в 2022 році пішов до окупаційної адміністрації м. Херсону по вул. Ушакова, 37 і йому працівники повідомили, що йому необхідна начальниця відділу ОСОБА_14 , він приходив ще два рази в різні дні, останній раз зустрів ОСОБА_14 та почав з нею розмову, пояснив що хоче дізнатися як переоформити земельну ділянку, ця жінка повідомила, що спочатку потрібно всі оригінали документів на землю а потім їх принести і вже дивитися , займатися цим питанням, щоб переоформити землю за російським законодавством. Повідомила, що коли він принесе документи то щоб звертався відразу до неї, до начальника землеустрою цієї окупаційної адміністрації. Більше до неї на зустріч так і не пішов, повідомив, що за фотознімками її впізнати зможе. Повідомив, що ОСОБА_14 вела себе впевнено, так, що вона в цій установі може вирішити певні питання, після де окупації Херсону більше її не бачив. Під час розмови проявів стурбованості чи заляканості не виражала і не розповідала про це;

6. протоколом пред`явлення для впізнання за фотознімками свідку ОСОБА_13 , в ході якого пред`явлено для впізнання за фотознімками жінок, серед яких він впізнав ОСОБА_6 , яка під час окупації м. Херсону спілкувалася із свідком про порядок переоформлення землі за російським законодавством, повідомляла що працює начальником відділу землеустрою окупаційної адміністрації м. Херсону і може допомогти у реєстрації земельної ділянки.;

7. відповідно до протоколу про результати проведення негласних слідчих (розшукових) дій зняття інформації з електронних інформаційних систем від 18.12.2023 при складанні якого на сторінці ВГА г. Херсона виявлено списки працівників «военно - гражданской администрации Херсонской городской териториальной громады Херсонского района Херсонской области» в якому виявлено працівників цього окупаційного органу, які отримували заробітні плати, список працівників із зазначенням їхніх посад, де зазначено ОСОБА_6 на посаді «начальника отдела землеустройства управления градостроительства, архитектуры и земельных ресурсов военно - гражданской администрации Херсонской городской территориальной громады Херсонского района Херсонской области» під псевдонімом «Егорова»;

8. відповідно до протоколу про результати проведення негласних слідчих (розшукових) дій зняття інформації з електронних інформаційних систем від 15.01.2024 при складанні якого на сторінці ВГА г. Херсона виявлено табель робочого часу де зазначено ОСОБА_6 на посаді «начальника отдела землеустройства управления градостроительства, архитектуры и земельных ресурсов военно - гражданской администрации Херсонской городской территориальной громады Херсонского района Херсонской области» під псевдонімом «Егорова»;

9.іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

Ці дані здатні переконати об`єктивного спостерігача у тому, що ОСОБА_6 могла вчинити кримінальне правопорушення, а отже підтверджують наявність обґрунтованої підозри.

Згідно відповіді УСБУ в Херсонській області за наявними оперативними даними ОСОБА_6 перебуває на тимчасово окупованій території Херсонської області, а саме в м. Скадовськ.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що підозрюваний однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити під час вирішення питання про застосування запобіжного заходу або в майбутньому. Отже ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення вірогідності їх здійснення.

При оцінці ризику переховування від правосуддя може братися до уваги (поряд з іншими обставинами) і загроза відносно суворого покарання (§ 76 рішення ЄСПЛ «Пунцельт проти Чехії» («Punzelt v. Czech Republic») № 31315/96 від 25.04.2000).

Згідно ч. 5 ст. 111-1 КК України передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю на строк від десяти до п`ятнадцяти років та з конфіскацією майна або без такої.

Згідно з вимогами, передбаченими ч. 3 ст. 111, ст. ст. 135, 278 КПК України, вжито заходів для вручення повідомлення про підозру у спосіб, передбачений для вручення повідомлень.

08.12.2025 підозрювану ОСОБА_6 оголошено в міжнародний розшук, здійснення якого доручено оперативним підрозділам УСБУ в Херсонській області.

Ухвалою слідчого судді Херсонського міського суду Херсонської області від 18.12.2025 року було надано дозвіл на здійснення спеціального досудового розслідування (in absentia) у кримінальному провадженні, відомості про яке 12.12.2025 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001484 за підозрою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України. .

Отже, з урахуванням наведених обставин обґрунтованої підозри за ч. 5 ст. 111-1 КК України, а також враховуючи тяжкість інкримінованого ОСОБА_6 кримінального правопорушення даних про особу підозрюваного, слідчий суддя вважає доведеним, що з метою уникнення від кримінальної відповідальності підозрюваний може переховуватись від органів досудового слідства та суду, а тому наявний ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Належного обґрунтування ризиків, передбачених п.3 та п.4 ч. 1 ст. 177 КПК України, подане клопотання не містить, у зв`язку з чим слідчий суддя вважає їх недоведеним.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу відповідно до положень ст. 178 КПК України слідчий суддя враховує встановлені обставини та вагомість наявних доказів, якими вони обґрунтовуються, а саме: ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, в разі визнання винуватою підозрюваному загрожує покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю на строк від десяти до п`ятнадцяти років та з конфіскацією майна або без такої.

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка м. Гола Пристань Херсонської області, українка, зареєстрована та проживаюча за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судима.

Пунктом 48 рішення «Чеботарь проти Молдови» № 35615/06 від 13.11.07р. - Європейський Суд з прав людини зазначив «Суд повторює, що для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5 & 1 (с), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту ні під час перебування заявника під вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, по кінцевому рахунку, пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання».

Таким чином, з огляду на конкретні обставини кримінального провадження, тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 у разі визнання її винуватою, суд приходить до висновку про задоволення клопотання слідчого про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки слідчий в клопотанні і прокурор в судовому засіданні в повному обсязі довели суду обставини, які виправдовують обмеження права підозрюваного на свободу.

Згідно ч.6 ст.193 КПК України, у такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Судом встановлено, що надані сторонами кримінального провадження докази доводять обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`якого запобіжного заходу до ОСОБА_6 для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні та забезпечення її належної процесуальної поведінки, оскільки ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 111-1 КК України. За вказаних вище обставин запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є співмірним з існуючими ризиками, відповідає особі підозрюваної та є достатнім стримуючим засобом, який здатен забезпечити гарантію її належної процесуальної поведінки на даній стадії кримінального провадження.

Обрання підозрюваній запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не тотожне застосуванню такого, оскільки після затримання ОСОБА_6 питання можливості застосування до неї обраного запобіжного заходу або його зміну на більш м`який запобіжний захід буде розглядатися судом у встановленому законом порядку. Відтак розглядаючи клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на підставі ч.6 ст. 193 КПК України суд позбавлений можливості застосувати відносно підозрюваної більш м`який запобіжний захід.

Більш того, під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-6, 260,261,437-442 КПК України, за наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, застосовується запобіжний захід, визначений п.5 ч. 1 ст. 176 КПК України тримання під вартою (ч. 6 ст. 176 КПК України).

Згідно ч. 4 ст. 183 КПК України при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого, який оголошений у міжнародний розшук, та/або який виїхав, та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, розмір застави не визначається.

Слідчий суддя приходить до висновку, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, та відповідають меті досягнення дієвості кримінального провадження.

Відповідно до ч.4 ст. 197 КПК України у разі постановлення слідчим суддею, судом ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого на підставі частини шостої статті 193 КПК України, строк дії такої ухвали не зазначається.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176-178, 182-184,186, 193, 194, 197, 309, 376 КПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого - задовольнити.

Обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави стосовно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України, у кримінальному провадженні, відомості про яке 12.12.2025 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001484.

Після затримання підозрюваної, не пізніше як через сорок вісім годин з часу доставки до місця кримінального провадження, доставити до слідчого судді, суду для розгляду за її участю питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його заміну на більш м`який.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Херсонського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а особою, що перебуває під вартою в той же строк з моменту отримання копії ухвали.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1