н/п 1-кп/953/1103/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"11" листопада 2025 р. м.Харків

Київський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Харкові обвинувальний акт у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000464 від 04.09.2025 року, за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_4 ,

обвинуваченої ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_5 ,

В С Т А Н О В И В :

До Київського районного суду м. Харкова 30 жовтня 2025 року надійшов затверджений обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000464 від 04.09.2025 року, за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

Ухвалою судді від 31 жовтня 2025 року у даному кримінальному провадженні було призначено підготовче судове засідання.

У підготовчому судовому засіданні 11 листопада 2025 року захисником, якого підтримала обвинувачена заявлено клопотання про направлення даного кримінального провадження до Харківського апеляційного суду для вирішення питання про направлення матеріалів кримінального провадження з Київського районного суд м. Харкова до Основ`янського районного суду міста Харкова, про задоволення якого прокурор не заперечувала.

Клопотання захисника мотивовано тим, що за змістом обвинувального акту, ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

Санкція ч. 4 ст. 296 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до семи років.

В провадження Основ`янського районного суду міста Харкова 31.10.2025 року надійшла кримінальна справа за обвинуваченням ОСОБА_3 за ч. 4 ст. 185, ч. 1 ст. 296 КК України.

Санкція ч. 4 ст. 185 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.

Суд, вислухавши думку сторін кримінального провадження, додатково вивчивши в нарадчій кімнаті обвинувальний акт, приходить до наступного висновку.

Відповідно до п. 4 ч.3 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право направити обвинувальний акт до відповідного суду для визначення підсудності у випадку встановлення непідсудності кримінального провадження.

Положення ст. 2 КПК України визначають завдання кримінального судочинства, відповідно до яких, одним із завдань є забезпечення швидкого, повного та неупередженого судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до положень ст. 7 КПК України зміст і форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких зокрема відносяться верховенство права, законність, рівність перед законом і судом, забезпечення права на захист, доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень, змагальність сторін, диспозитивність та розумність строків розгляду справи.

Відповідно до ст. 9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Згідно зі ст. 30 КПК України у кримінальному провадженні правосуддя здійснюється лише судом згідно з правилами, передбаченими цим Кодексом.

Визначення територіальної та інстанційної підсудності кримінального провадження регламентовано кримінальним процесуальним законодавством, а саме, ст. ст. 32-34 КПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 32 КПК України кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено кримінальне правопорушення. У разі якщо було вчинено кілька кримінальних правопорушень, кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено більш тяжке правопорушення, а якщо вони були однаковими за тяжкістю, - суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено останнє за часом кримінальне правопорушення. Якщо місце вчинення кримінального правопорушення встановити неможливо, кримінальне провадження здійснюється судом, у межах територіальної юрисдикції якого закінчено досудове розслідування.

За вимогами ч. 2 ст. 34 КПК України питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції вирішується колегією суддів відповідного суду апеляційної інстанції за поданням місцевого суду або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.

Дотримання правил підсудності має важливе значення для правильного функціонування судової системи, а також для виконання судами покладених на них завдань і визначення суду, компетентного здійснювати провадження щодо конкретної справи. Підсудність є ефективним засобом, який сприяє тому, щоб конкретна справа розглядалася і вирішувалася законним, компетентним, незалежним і неупередженим судом до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 32 КПК України кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено кримінальне правопорушення.

Визначення підсудності кримінального провадження провадиться прокурором, який звертається до суду з обвинувальним актом (п. 14 ч. 2 ст. 36, п. 3 ч. 2 ст. 283 КПК України).

Правильність визначення підсудності перевіряється місцевим загальним судом під час підготовчого судового засідання (п. 4 ч. 3 ст. 314 КПК України).

Основною юридичною ознакою для визначення територіальної підсудності є місце вчинення кримінального правопорушення, яке згідно з п. 1 ч. 1 ст.91 КПК України належить до обставин, що підлягають доказуванню у кожному конкретному кримінальному провадженні.

Відповідно до обвинувального акту який перебуває у провадженні Основ`янського районного суду міста Харкова ОСОБА_3 обвинувачується за ч. 4 ст. 185, ч. 1 ст. 296 КК України, санкція ч. 4 ст. 185 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, яка більш тяжка у порівнянні з санкцією ч. 4 ст. 296 КК України яка передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до семи років.

Європейський суд з прав людини у пункті 24 рішення від 20 липня 2006 року у справі «Сокуренко і Стригун проти України» наголосив на тому, що фраза «встановлений законом» поширюється не лише на правову основу самого існування «суду», але й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність.

У відповідності до ч. 2 ст. 34 КПК України питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції вирішується колегією суддів відповідного суду апеляційної інстанції за поданням місцевого суду або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що поставляється вмотивована ухвала.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить висновку про направлення подання до Харківського апеляційного суду для визначення підсудності іншому відповідному суду у межах територіальної юрисдикції якого вчинено тяжке кримінальне правопорушення.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 32, 34, 290, 291, 314, 315 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Звернутись до голови Київського районного суду м. Харкова про направлення подання до Харківського апеляційного суду для вирішення питання про визначення територіальної підсудності кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000464 від 04.09.2025 року, за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України до Основ`янського районного суду міста Харкова.

Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1