Справа № 383/833/23
Номер провадження 1-кс/383/31/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 лютого 2026 року Бобринецький районний суд Кіровоградської області у складі головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

заявника ОСОБА_3 (в режимі відеоконференції),

прокурора ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Бобринець Кіровоградської області в залі судових засідань Бобринецького районного суду Кіровоградської області заяву володільця майна ОСОБА_3 про відвід слідчому судді Бобринецького районного суду Кіровоградської області ОСОБА_5 у справі №383/833/23 за клопотанням ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000031 від 10.05.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.290 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

На розгляді слідчого судді Бобринецького районного суду Кіровоградської області ОСОБА_5 перебуває справа №383/833/23 за клопотанням володільця майна ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000031 від 10.05.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.290 КК України.

06.02.2026 року володільцем майна ОСОБА_3 усно заявлено відвід слідчому судді ОСОБА_5 , який обґрунтований тим, що слідчий суддя ОСОБА_5 наклала оскаржуваний ним арешт на належне йому майно, а тому буде необ`єктивною при розгляді його клопотання про скасування арешту.

ОСОБА_3 в судовому засіданні підтримав заявлений відвід, оскільки слідчий суддя ОСОБА_5 при накладенні арешту не врахувала його заперечення щодо накладення арешту, однак ухвалу слідчого судді про накладення арешту в апеляційному порядку не оскаржував.

Прокурор ОСОБА_4 в судовому засіданні не заперечив проти задоволення відводу.

Слідчий суддя ОСОБА_5 про день, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, в судове засідання не з`явилась, неявка якої не перешкоджає розгляду заяви про відвід.

Вивчивши заяву про відвід вважаю, що вищевказана заява є невмотивованою, необґрунтованою та такою, що задоволенню не підлягає, з наступних підстав.

Ухвалою слідчого судді Бобринецького районного суду Кіровоградської області ОСОБА_5 від 12.05.2023 року у справі №383/833/23, провадження №1-кс/383/199/23 в рамках кримінального провадження №0000031 від 10.05.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.290 КК України, накладено арешт на транспортний засіб мотоцикл.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція) передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Положення Конвенції щодо права особи на справедливий суд знайшли відображення у ст.21 КПК України, згідно з якою кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

Неупередженість суду є однією із фундаментальних засад здійснення правосуддя, з метою дотримання якої учасники судового провадження наділені правом заявити відвід, який відповідно до частини 5 статті 80 КПК України повинен бути вмотивованим.

Згідно із ч.1 ст.80 КПК України за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, дізнавач, захисник, представник, експерт, представник персоналу органу пробації, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід.

За змістом ч.ч.2, 3 ст.80 КПК України за наявності підстав, передбачених ст.ст.75-79 цього Кодексу може бути заявлено відвід судді особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.

Частиною 5 ст.80 КПК України закріплена вимога вмотивованості відводу.

Перелік підстав, за наявності яких особами, які беруть участь в кримінальному провадженні, може бути заявлено відвід слідчому судді, визначений ч.ч. 1, 2 ст.75 КПК України, а саме: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною 3 статті 35 цього кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи. У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

Також згідно із ч.5 ст.9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ).

Зокрема в пункті 104 рішення ЄСПЛ у справі «Олександр Волков проти України» (заява №21722/11) від 27.05.2013 зазначено, що, як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: (і) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (іі) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (див., серед інших, рішення у справах «Фей проти Австрії» (Fey v. Austria, 24.02.1993, Series А №255, пункти 28, 30) та «Веттштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland, заява №33958/96, п. 42, ECHR 2000-ХІІ).

Аналогічно в пункті 66 рішення ЄСПЛ у справі «Бочан проти України» (заява №7577/02 від 03.05.2007) зазначено, що «безсторонність», в сенсі пункту 1 статті 6, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є довіра, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі.

В пункті 50 рішення ЄСПЛ в справі «Білуха проти України» (від 09.11.2006, заява №33949/02) зазначено, що стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного.

Отже, для вирішення питання щодо відводу судді або складу суду необхідно перевірити додержання об`єктивного чи суб`єктивного критеріїв безсторонності суду, а саме формування складу для розгляду конкретної справи у встановлений законом спосіб (об`єктивний критерій) та додержання вимог щодо особистої безсторонності суду (суб`єктивний критерій).

Обґрунтованих та об`єктивних доводів, які б викликали сумнів у неупередженості слідчого судді Бобринецького районного суду Кіровоградської області ОСОБА_5 заявником не наведено і в судовому засіданні не встановлено, а сам факт постановленням слідчим суддею ОСОБА_5 ухвали від 12.05.2023 року у справі №383/833/23, провадження №1-кс/383/199/23 про накладення арешту на майно, яка в апеляційному порядку не оскаржувалась, та який заявник просить скасувати, не свідчить про упередженість слідчого судді ОСОБА_5 під час розгляду клопотання про скасування арешту майна та не викликає з цього приводу сумнівів у стороннього спостерігача. Отже, наведені в заяві про відвід обставини не є підставою для відводу слідчого судді ОСОБА_5 .

Враховуючи викладене, суд вважає, що заява про відвід не вмотивована, твердження заявника про сумнів щодо упередженості слідчого судді ОСОБА_5 є безпідставними, а заява про відвід задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст.75, 80, 81, 372 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні заяви володільця майна ОСОБА_3 про відвід слідчому судді Бобринецького районного суду Кіровоградської області ОСОБА_5 у справі №383/833/23 за клопотанням ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000031 від 10.05.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.290 КК України відмовити.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1