Справа № 632/1789/23
провадження № 1-кп/632/49/25

У Х В А Л А

18 грудня 2025 року місто Златопіль

Златопільський міськрайонний суд Харківської області у складі: головуючого ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурорів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , обвинуваченого ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в режимі відеоконференції кримінальне провадження щодо ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 162, ч. 4 ст. 185, ч. 1 ст. 263, ч. 1 ст. 357 КК України,

В С Т А Н О В И В:

09 грудня 2025 року при розгляді вказаного кримінального провадження, після виконання вимог ст. 364, 365 КПК України, суд видалився до нарадчої кімнати для вирішення питань, передбачених ст. 368 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 94 вказаного Кодексу суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінює кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Статтею 370 КПК України передбачено, що судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу.

Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Згідно зі ст. 371 КПК України, суд ухвалює вирок іменем України безпосередньо після закінчення судового розгляду. Вирок ухвалюється в нарадчій кімнаті складом суду, який здійснював судовий розгляд.

Відповідно до ст. 21 КПК України - кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

При ухваленні вироку суд дійшов висновку про необхідність більш детально з`ясувати ряд обставин, які мають істотне значення для об`єктивного розгляду даного кримінального провадження та ухвалення законного, обґрунтованого і вмотивованого рішення, а саме щодо належності майна, яке є предметами кримінальних правопорушень та визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні, у тому числі й для усунення протиріч між показаннями обвинуваченого та потерпілих, які заявляли, що вилучене під час обшуків майно належить кожному з них.

Водночас, при ухваленні вироку суд, надаючи оцінку дослідженим під час судового розгляду доказам, встановив, що у даному кримінальному провадженні досліджені не всі речові докази зібрані під час досудового розслідування.

Однак дослідження речових доказів визначено ухвалами суду про обсяг доказів, які будуть досліджуватися та порядок їх дослідження від 27 травня та 05 серпня 2024 року, на чому наполягали сторони кримінального провадження.

Разом із тим при з`ясуванні обставин справи та перевірки їх доказами, а також при закінчені цієї стадії, сторони не заявляли про недоцільність дослідження речових доказів, що зібрані під час досудового розслідування.

Відповідно до ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу.

Пунктами 1, 2, 10, 13 - 16, 18 - 20 ч. 1 ст. 7 КПК України передбачено, що зміст і форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться: верховенство права; законність; презумпція невинуватості та забезпечення доведеності вини; забезпечення права на захист; доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень; змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості; безпосередність дослідження показань, речей і документів; публічність; диспозитивність; гласність і відкритість судового провадження та його повне фіксування технічними засобами.

Згідно з ч. 6 ст. 22 КПК України, суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Так, відповідно до Постанови Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду від 28 січня 2021 року у справі № 182/523/16-к вихід з нарадчої кімнати та поновлення судового розгляду не суперечить загальним засадам кримінального провадження, оскільки оцінка доказів здійснюється саме в нарадчій кімнаті, а за наявності об`єктивних суперечностей, які впливають на вирішення питання щодо винуватості особи, усунути їх можливо лише в результаті відновлення судового розгляду.

Наведене, в тому числі, сприяє реалізації загальних засад і прийняття рішення поза розумним сумнівом.

На підставі викладеного, з метою ухвалення законного, обґрунтованого і вмотивованого рішення по даному кримінальному провадженню, з`ясування обставин, що мають істотне значення для об`єктивного розгляду даного кримінального провадження, що можливо зробити лише у наведений вище спосіб, суд вважає за необхідне відновити судовий розгляд кримінального провадження щодо ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 162, ч. 4 ст. 185, ч. 1 ст. 263, ч. 1 ст. 357 КК України.

Керуючись ст. 369, 371 КПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Відновити судовий розгляд кримінального провадження щодо ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 162, ч. 4 ст. 185, ч. 1 ст. 263, ч. 1 ст. 357 КК України.

Призначити кримінальне провадження до судового розгляду на 14 годину 00 хв. 22 грудня 2025 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя:ОСОБА_1