Справа № 404/566/26
Номер провадження 1-кс/404/222/26
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 лютого 2026 року м. Кропивницький

Слідчий суддя Фортечного районного суду міста Кропивницького ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , скаржника ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність службових осіб прокуратури щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання повідомлення про кримінальне правопорушення від 21 жовтня 2025 року, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 подав скаргу на бездіяльність службових осіб прокуратури щодо невнесення ними відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання повідомлення про кримінальне правопорушення від 21 жовтня 2025 року.

Слідчий і прокурор не з`явились, скаржник вимоги підтримав і стверджує, що до ЄРДР внесли неправильну правову кваліфікацію та не всі відомості.

На підставі ухвали Подільського районного суду міста Кропивницького зобов`язали внести відомості до ЄРДР щодо обставин кримінального правопорушення зазначених у заяві ОСОБА_3 , яка за змістом тотожна з заявою і скаргою ОСОБА_3 від 21 жовтня 2025 року.

Крім цього, за заявою ОСОБА_3 , також внесені до ЄРДР відомості по заяві ОСОБА_3 від 21 жовтня 2025 року. У теперішній час дублюється проведення другого досудового розслідування за тотожних обставин. (кримінальне провадження 0000727 ( аркуш скарги 2)

Предметом третьої скарги є однакові відомості.

У трьох випадках йдеться про одну і ту саму подію.

На початковій стадії досудового розслідування скаржник переконаний у неповноті та неправильності попередньої кримінально-правової кваліфікації злочинів, тому третій раз звернувся з заявою про необхідність доповнення вже внесених відомостей до ЄРДР, оскільки у наявному витягу з ЄРДР відсутні згадування про перелічені скаржником кваліфікуючі ознаки, та елементи злочину.

Слідчий своєчасно виконав положення ст. 214 КПК України та після подання заяви про кримінальне правопорушення, вніс відповідні відомості до ЄРДР та розпочав розслідування, у тому числі вніс фактичні відомості до ЄРДР, визначив попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення.

Згідно п. 3 Положення «Про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань», реєстрація кримінальних правопорушень (проваджень) здійснюється з метою: оперативного контролю за додержанням законів; аналізу стану та структури кримінальних правопорушень, вчинених у державі; інформаційно-аналітичного забезпечення правоохоронних органів. Крім іншого, до Реєстру вносяться відомості про попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність. Отже необхідність внесення до ЄРДР відомостей про злочин запровадили насамперед для первинного статистичного обліку в роботі правоохоронних органів.

З огляду на вказане логічним стало використання законодавцем словосполучення «попередня правова кваліфікація». Слідчий ДБР діяв відповідно до закону, тому відсутні правові підстави визнати його дії протиправними, та зобов`язувати до вчинення оскаржуваних дій.

Вимога передчасна, оскільки питання правильності і повноти правової кваліфікації неможливо дослідити за критерієм поза розумного сумніву на початковій стадії досудового розслідування. Скасування повідомлення про підозру, оспорювання обсягу пред`явленого обвинувачення, підтримання потерпілим зміненого обвинувачення, обговорення суперечливих питань правової кваліфікації стане можливим після вручення особі письмового повідомлення про підозру.

Висновки слідчого судді щодо будь-яких обставин, які стосувалися суті підозри, обвинувачення та були взяті до уваги для суду на стадії судового провадження не є преюдиційними. У підготовчому провадженні суд має перевірити обґрунтованість підозри та обрання запобіжного заходу. (п.4 мотивувальної частини рішення Великої палати Конституційного Суду України на відповідність Конституції України ст. 315 КПК України № 1-р/2017

Згідно п. 10, розділу «Облік кримінальних правопорушень» Положення «Про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань» (далі Положення), при встановленні факту здійснення досудового розслідування стосовно аналогічних правопорушень (дублікатів), заяви і повідомлення про які надійшли з різних джерел, прокурор, керівник орану прокуратури об`єднує такі матеріали в одне провадження, після чого Реєстратор (слідчий, керівник органу досудового розслідування, дізнавач, керівник органу дізнання, прокурор, керівник органу прокуратури) за допомогою функції присвоює одному з них статус "дублікат".

Відповідно до п. 7, розділу «Надання відомостей з Реєстру», перевірка наявності вже розпочатих досудових розслідувань здійснюється за однією ознакою або сукупністю відомостей про кримінальні правопорушення, внесені до Реєстру всіма Реєстраторами, а саме про: дату вчинення кримінального правопорушення; територію вчинення правопорушення; прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника; джерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Однакові дата і місце та обставини можливого злочину.

У трьох заявах тотожний зміст та обставини.

В усіх випадках скаржник повідомив про однакові обставини, але хибно та безпідставно вважає про необхідність повторної реєстрації відомостей в ЄРДР та проведення трьох паралельних розслідувань.

Ухвалу Подільського районного суду міста Кропивницького негайно виконано, отже відсутні потреби третій раз повторювати версію тотожного злочину.

Основною метою ведення ЄРДР є статистичний облік роботи правоохоронних органів, а не для задоволення безпідставних вимог скаржників.

За правилами ст. 36, 40 КПК України, слідчий/прокурор є процесуально незалежною особою, а втручання в його діяльність є неприйнятним.

Пункт 1 ч.1 ст. 303 КПК України передбачає здійснення необхідність судового контролю з приводу внесення відомостей до ЄРДР. Разом з цим чинна редакція КПК України, не дає права слідчому судді втручатись у незалежну процесуальну діяльність слідчого з прокурором та дублювати тотожні відомості в ЄРДР, або редагувати статистичні відомості правоохоронного органу.

Слідчий суддя не наділений функціями адміністрування ЄРДР.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені, зокрема, бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Судовий контроль, який здійснюється слідчими суддями при розгляді скарг на бездіяльність щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, фактично передбачає необхідність забезпечення належного реагування на випадки ініціювання особою питань, пов`язаних з реалізацією завдань кримінального провадження як щодо захисту від кримінальних правопорушень, так і стосовно того, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності.

Згідно з положеннями ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань і розпочати розслідування (ч. 1 ст. 214 КПК України).

До ЄРДР, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; указана попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) КК України (ч. 5 ст. 214 КПК України).

Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР, порядок формування та ведення якого затверджується Офісом Генерального прокурора (ч. 2 ст. 214 КПК України). Такий правовий висновок щодо застосування норм ст. 214 КПК України, міститься у постанові Верховного Суду від 30 вересня 2021 року у справі № 556/450/18.

За результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути постановлена ухвала про відмову у задоволенні скарги (п. 4 ч. 2 ст. 307 КПК України).

Частиною 1 ст. 303 КПК України передбачений вичерпний перелік рішень, дій і бездіяльності, що оскаржуються під час проведення досудового розслідування. Такий перелік не підлягає поширеному тлумаченню. Вказане процесуальне застереження дозволяє звернутись до слідчого судді не за редагуванням попередньої правової кваліфікацій чи обставин на яких наполягає скаржник, а лише з підстав визначених Законом. Зокрема зі скаргою про внесення відомостей до ЄРДР, що вже було повторно виконано.

Отже вимога скаржника не передбачена і не виходить до процесуальних повноважень слідчого судді. Про це йдеться у Главі 26 КПК України, тому існує ризик нелегітимного втручання до дискреційних повноважень дізнавача, слідчого, прокурора, оскільки постановлення такої ухвали не передбачено кримінальним процесуальним законом.

Імперативність такого висновку законодавець прямо передбачив процесуальним законом, це відповідає основним засадам судочинства і Конституції України. Обов`язковим для виконання є правовий висновок зазначений у постанові Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 15 квітня 2024 року, справа № 554/2506/22; провадження № 51-4350кмо23.

Статтею 32 КПК України визначені загальні правила територіальної підсудності, зокрема, скарги на рішення, дії чи бездіяльність розглядаються за правилами глави 26 КПК України, слідчим суддею того місцевого суду, в межах юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, враховуючи положення ст. 32 КПК України щодо територіальної підсудності. Зазначені правила слід застосовувати і до розгляду скарг, клопотань, територіальна підсудність, щодо яких прямо не визначена кримінальним процесуальним законом. Тобто за правилами територіальної підсудності скарга на рішення, дію чи бездіяльність слідчого подається до місцевого суду в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Відповідно до ч. 1 ст. 218 КПК України досудове розслідування здійснюється слідчим того органу досудового розслідування, під юрисдикцією якого знаходиться місце вчинення кримінального правопорушення. Тобто, чинний кримінальний процесуальний закон визначає органами досудового розслідування відповідні державні установи - слідчі підрозділи.

Статтею 1 КПК України передбачено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим Кодексом та іншими законами України.

Для визначення того, до якого місцевого суду може бути подано скаргу або клопотання слідчому судді ключове значення мають дві підстави: 1) територіальна юрисдикція місцевого суду; 2) знаходження органу досудового розслідування в межах відповідної територіальної юрисдикції місцевого суду. Згідно з п. 3 розділу ХІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій та статус суддів» районні, міжрайонні, районні у містах, міські, міськрайонні суди продовжують здійснювати свої повноваження до утворення та початку діяльності місцевого окружного суду, юрисдикція якого розповсюджується на відповідну територію.

Таким чином, юрисдикція місцевого суду поширюється на відповідний район або кілька районів, район у місті, місто або місто і певний район навколо нього.

Місцезнаходженням відповідного органу досудового розслідування є місце розташування територіального підрозділу (управління), який має статус юридичної особи публічного права, або розташування його територіального підрозділу (слідчого відділу), який такого статусу не має, до структури якого входить відповідний орган досудового розслідування.

-Орган до якого звертався заявник, був ГУНП в Кіровоградській області.

-Оскаржується можлива процесуальна бездіяльність прокурора.

-Скаржник на власний розсуд особисто вказав суб`єкт оскарження і письмово зазначив службових осіб ГУНП та прокуратур.

-Крім того скаржник у письмовій формі сформулював вимогу, в якій просить зобов`язати до вчинення процесуальних дій безпосередньо прокурора.

Всі прокуратури та ГУНП знаходиться на території Подільського району міста Кропивницького, отже порушення правил підсудності є самостійною підставою відмови у вимозі скаржника.

Керуючись ст. 214, 303-307 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 про редагування попередньої правової кваліфікації та окремих кваліфікуючих ознак відомостей про кримінальне правопорушення, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань по заяві ОСОБА_3 від 21 жовтня 2025 року, - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги за відсутності такої скарги, а при оскарженні ухвали - після постановлення ухвали апеляційним судом при відхиленні апеляції.

Слідчий суддя Фортечного районного суду

міста Кропивницького ОСОБА_1