Дата документу 11.02.2026Справа № 554/1850/26
Провадження № 1-кс/554/2499/2026
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 лютого 2026 року м.Полтава

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Полтави ОСОБА_1 , розглянувши матеріали за скаргою ОСОБА_2 на бездіяльність слідчогоЧетвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Суми) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м.Полтаві, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до ЄРДР в порядку ст. 303 КПК України,-

В С Т А Н О В И В:

До мого провадження, як слідчого судді, 10.02.2026 року надійшла скарга адвоката ОСОБА_2 на бездіяльність слідчогочетвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Суми) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м.Полтаві, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до ЄРДР в порядку ст. 303 КПК України, в якій заявник просить визнати незаконною бездіяльність посадових осіб Четвертого слідчого відділу (з дислокацією у місті Суми) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Полтава, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальні правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання її заяви про вчинення кримінальних правопорушень; постановити ухвалу, якою зобов`язати посадових осіб Четвертого слідчого відділу (з дислокацією у місті Суми) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Полтава, внести відомості про кримінальні правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 18.11.2025 року про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ст. 114-2 КК України (несанкціоноване поширення інформації про переміщення або розміщення Збройних Сил України, вчинене в умовах воєнного або надзвичайного стану), ст. 328 КК України (розголошення державної таємниці), ст.422 КК України (розголошення відомостей військового характеру, що становлять державну таємницю), 426-1 КК України (перевищення військовою службовою особою влади чи службових повноважень), ст. 366 КК України (службове підроблення).

Вивчивши матеріали скарги, слідчий суддя вважає, що подана скарга підлягає поверненню особі, яка її подала, з таких підстав.

Відповідно до ч.1 ст.5 КПК України процесуальна дія проводиться, а процесуальне рішення приймається згідно з положеннями цього Кодексу, чинними на момент початку виконання такої дії або прийняття такого рішення.

Згідно з ст.24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування визначений главою 26 розділу ІІІ Кримінального процесуального кодексу України.

Разом із тим, територіальну підсудність скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора главою 26 розділу ІІІ КПК України не визначено.

Так, встановлення правил підсудності має важливе значення для правильного функціонування судової системи, а також для виконання судами покладених на них завдань і визначення суду, компетентного здійснювати кримінальне провадження щодо конкретного кримінального правопорушення. Підсудність є ефективним засобом, який сприяє тому, щоб конкретна кримінальна справа розглядалася і вирішувалася судом законним, компетентним, незалежним і неупередженим.

З матеріалів скарги вбачається, що ОСОБА_2 оскаржує бездіяльність, яка на її думку вчинена посадовими особами Четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Суми) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м.Полтаві.

Порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування визначений главою 26 розділу III КПК.

Так, ч. 1 ст. 306 КПК встановлено, що скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - слідчим суддею Вищого антикорупційного суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими ст. 318-380 цього Кодексу, з урахуванням положень цієї глави.

Тобто, законом не встановлено критерій визначення місцевого суду (за місцем знаходження органу досудового розслідування, або вчинення кримінального правопорушення чи ін.) слідчий суддя якого розглядає таку категорію справ.

Таким чином, територіальну підсудність скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора главою 26 розділу III КПК чітко не визначено.

Разом з тим, оскільки законодавець у більшості випадків прямо зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування чи здійснюється досудове розслідування (ч. 7 ст. 100, ч. 2 ст. 132, ч. 1 ст. 184, ч. 1 ст. 192, ч. 2 ст. 199, ч. 1 ст. 201, ч. 3 ст. 244, ч. 10 ст. 290 КПК), з урахуванням положень ч. 6 ст. 9 КПК правильним є застосування зазначеного правила й до розгляду клопотань, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом.

Отже, судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, у тому числі, за скаргами на рішення, дії або бездіяльність слідчого, прокурора здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Згідно положень ст. 38 КПК органами досудового розслідування (органами, що здійснюють дізнання і досудове слідство) є: 1) слідчі підрозділи: а) органів Національної поліції; б) органів безпеки; в) органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства; г) органів ДБР; 2) підрозділи детективів, підрозділ внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України.

В чинному кримінальному процесуальному законі визначено органами досудового розслідування не службових осіб слідчих цих органів досудового розслідування, а відповідні структурні підрозділи державних установ слідчі підрозділи та підрозділи детективів. При цьому, згідно п. 8 ч. 1 ст. 3 КПК керівником органу досудового розслідування є начальник Головного слідчого управління, слідчого управління, відділу, відділення органу Національної поліції, органу безпеки, органу, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства, органу ДБР, Головного підрозділу детективів, підрозділу детективів, відділу детективів, підрозділу внутрішнього контролю НАБУ та його заступники, які діють у межах своїх повноважень.

Виходячи з дефініції поняття «керівник органу досудового розслідування» можна зробити висновок про те, що можуть бути створені такі органи досудового розслідування: в органі Національної поліції, органі безпеки, органі, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства, органі ДБР: головне слідче управління; слідче управління; відділ; відділення; у Національному антикорупційному бюро України: головний підрозділ детективів; підрозділ детективів; відділ детективів; підрозділ внутрішнього контролю.

З огляду на зазначене, в органі Національної поліції, органі безпеки, органі, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства, органі ДБР, Національному антикорупційному бюро України створено розгалужену систему органів досудового розслідування.

Для визначення того, до якого місцевого суду може бути подано скаргу на бездіяльність слідчого щодо невнесення відомостей до ЄРДР, ключове значення мають дві підстави: територіальна юрисдикція місцевого суду; знаходження органу досудового розслідування в межах відповідної територіальної юрисдикції місцевого суду.

Згідно з п. 3 розділу XII «Прикінцеві та перехідні положення Закону України «Про судоустрій і статус суддів» районні, міжрайонні, районні у містах, міські, міськрайонні суди продовжують здійснювати свої повноваження до утворення та початку діяльності місцевого окружного суду, юрисдикція якого поширюється на відповідну територію.

Таким чином, юрисдикція місцевого суду поширюється на відповідний район або кілька районів, район у місті, місто або місто і певний район навколо нього.

Для визначення місця знаходження органу досудового розслідування необхідно проаналізувати структуру правоохоронного органу, оскільки орган досудового розслідування є одним зі структурних підрозділів такого органу та, відповідно, розташований за місцем знаходження такого правоохоронного органу.

Так, відповідно ч. 1 ст. 9 Закону України «Про Державне бюро розслідувань», систему ДБР складають центральний апарат, територіальні управління, спеціальні підрозділи, навчальні заклади та науково-дослідні установи. У складі ДБР діють слідчі, оперативні підрозділи, підрозділи внутрішнього контролю та інші підрозділи. Організаційна структура ДБР визначається Президентом України.

Для забезпечення виконання завдань ДБР утворюються сім територіальних управлінь, кожне з яких поширює свою діяльність на кілька областей. ТУ ДБР є юридичними особами публічного права, мають самостійний баланс, рахунки в органах Державної казначейської служби України, печатку із зображенням Державного Герба України і своїм найменуванням (ч. 4, 5 ст. 9 Закону України «Про Державне бюро розслідувань»).

Органи досудового розслідування (слідчі відділи) розташовані відповідно у ТУ ДБР, одні з яких мають статус юридичних осіб публічного права, а інші ні, але виступають їх територіальними (відокремленими) підрозділами. При цьому як ТУ ДБР, так і відділи мають чітко визначену поштову адресу, а також територію, на яку поширюється їх юрисдикція. Тому місцезнаходженням відповідного органу ДБР є місце розташування (реєстрації) ТУ ДБР, який має статус юридичної особи публічного права, або розташування його територіального (відокремленого) підрозділу, який такого статусу не має, до структури якого входить відповідний орган досудового розслідування.

У ТУ ДБР, розташованому в м. Полтаві, діють слідчі підрозділи (відділи), які мають свої місця розташування та контактні дані, в тому числі 4 слідчий відділ (з дислокацією у м. Сумах), який не знаходиться під територіальною юрисдикцією Шевченківського районного суду міста Полтави, а тому бездіяльність службових осіб вказаного органу не підлягає розгляду цим місцевим судом. При цьому питання щодо наявності чи відсутності підстав для внесення відомостей про кримінальні правопорушення до ЄРДР повинно бути вирішене компетентним судом.

З урахуванням викладеного, слідчий суддя приходить до висновку, що дана скарга ОСОБА_2 на бездіяльність слідчогоЧетвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Суми) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м.Полтаві, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до ЄРДР в порядку ст. 303 КПК України, не підлягає розгляду Шевченківським районним судом міста Полтави.

Таким чином, подана скарга підлягає поверненню особі, яка її подала, що не позбавляє права звернення до слідчого судді місцевого суду, в межах територіальної підсудності якого знаходиться відповідний слідчий підрозділ органу досудового розслідування Четвертий слідчий відділ (з дислокацією у м.Суми) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м.Полтаві, а саме до Зарічного районного суду м.Суми.

Відповідно до ч.3 ст.304 КПК України копія ухвали про повернення скарги невідкладно надсилається особі, яка її подала, разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.

Керуючись ст.ст.3, 7, 9, 24, 38, 132, 303, 304, 306, 309, 370, 372 КПК України, слідчий суддя -

У Х В А Л И В :

Скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність слідчогоЧетвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Суми) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м.Полтаві, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до ЄРДР в порядку ст. 303 КПК України, - повернути заявнику.

Роз`яснити заявнику, що відповідно до ч.7 ст.304 КПК України повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Копію ухвали про повернення скарги невідкладно надіслати особі, яка її подала, разом зі скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Ухвала набирає чинності після закінчення строків на її оскарження.

Слідчий суддя ОСОБА_1