УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 травня 2025 року

м. Київ

Справа № 128/4145/24

Провадження № 51-1617 впс 25

Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_5 про направлення кримінального провадження № 0000843 (справа № 128/4145/24) стосовно ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1, ч. 2 ст. 436-2 КК України, з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а саме з Вінницького районного суду Вінницької області до Голосіївського районного суду м. Києва,

встановив:

До Верховного Суду у порядку ст. 34 КПК України надійшло вказане клопотання адвоката ОСОБА_4 .

Своє клопотання адвокат ОСОБА_4 мотивує тим, що обвинувачений ОСОБА_5 та свідки проживають на території м. Києва. Вказує, що ОСОБА_5 зареєстрований у АДРЕСА_1 ), а тому справу потрібно передати для розгляду до Голосіївського районного суду м. Києва.

Крім того, зазначає, що досудове розслідування у кримінальному провадженні було закінчено Слідчим управлінням Головного управління Служби безпеки України у місті Києві та Київській області, процесуальне керівництво здійснювала Київська міська прокуратура.

Учасники судового провадження були повідомлені про час та місце розгляду клопотання, однак в судове засідання вони не з`явилися. Заяв про відкладення розгляду на іншу дату не надійшло.

Перевіривши доводи, наведені у клопотанні, колегія суддів дійшла висновку, що вононе підлягає задоволенню з таких підстав.

Частиною 3 ст. 34 КПК України визначено, що питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого, вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 34 КПК України кримінальне провадження може бути передано на розгляд до іншого суду, якщо: 1) до початку судового розгляду виявилося, що кримінальне провадження надійшло до суду з порушенням правил підсудності; 2) після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити новий склад суду для судового розгляду; 3) обвинувачений чи потерпілий працює або працював у суді, до підсудності якого належить здійснення кримінального провадження; 4) ліквідовано суд, який здійснював судове провадження.

До початку судового розгляду у виняткових випадках кримінальне провадження (крім кримінальних проваджень, що надійшли на розгляд Вищого антикорупційного суду) з метою забезпечення оперативності та ефективності кримінального провадження може бути передано на розгляд іншого суду за місцем проживання обвинуваченого, більшості потерпілих або свідків, а також у разі неможливості здійснювати відповідним судом правосуддя (зокрема, надзвичайні ситуації техногенного або природного характеру, епідемії, епізоотії, режим воєнного, надзвичайного стану, проведення антитерористичної операції чи здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях).

Як убачається з матеріалів провадження, на теперішній час згідно з даними, наданими Вінницьким районним судом Вінницької області, розгляд кримінального провадження по суті не розпочатий. Підготовче судове засідання призначено на 05 травня 2025 року.

Однак, оскільки адвокат не обґрунтовує своє клопотання направленням провадження до Вінницького районного суду Вінницької області з порушенням правил територіальної підсудності, так само не вказуючи й на інші підстави для передачі провадження на розгляд до іншого суду, визначені в абзацах 2-5 ч. 1 ст. 34 КПК України, з цих підстав провадження не може бути передане.

Стосовно доводів адвоката про наявність виняткових підстав для передачі кримінального провадження на розгляд до іншого суду в межах юрисдикції різних апеляційних судів, колегія суддів дійшла висновку, що вони є необґрунтованими з огляду на таке.

Як було вказано вище, згідно з приписами абзацу 6 ч. 1 ст. 34 КПК України до початку судового розгляду у виняткових випадках кримінальне провадження (крім кримінальних проваджень, що надійшли на розгляд Вищого антикорупційного суду) з метою забезпечення оперативності та ефективності кримінального провадження може бути передано на розгляд іншого суду за місцем проживання обвинуваченого, більшості потерпілих або свідків, а також у разі неможливості здійснювати відповідним судом правосуддя (зокрема, надзвичайні ситуації техногенного або природного характеру, епідемії, епізоотії, режим воєнного, надзвичайного стану, проведення антитерористичної операції чи здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях).

Адвокат ОСОБА_4 ставить питання про направлення кримінального провадження щодо ОСОБА_5 з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, крім іншого, у зв`язку з наявністю виняткових підстав, а саме проживанням обвинуваченого та свідків на території м. Києва.

При цьому з системного аналізу норм кримінального процесуального закону вбачається, що кримінальне провадження може бути направлено з одного суду до іншого у виняткових випадках тоді, коли іншим чином забезпечити виконання завдань кримінального провадження неможливо.

Зі змісту клопотання адвоката не вбачається підтвердження об`єктивної неможливості забезпечити Вінницьким районним судом Вінницької області оперативності та ефективності розгляду кримінального провадження стосовно ОСОБА_5 у зв`язку з проживанням учасників кримінального провадження в м. Києві.

У разі необхідності вжиття заходів для забезпечення оперативності судового провадження чинний КПК передбачає можливість його проведення в режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі яке знаходиться поза межами приміщення суду (п. 4 ч. 1 ст. 336 КПК України).

Суд зауважує, що факт перебування учасників кримінального провадження на території іншої області сам по собі не є винятковим випадком у розумінні положень ст. 34 КПК України для направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів. Питання щодо забезпечення явки учасників кримінального провадження до суду носить виключно організаційний характер.

Крім цього, клопотання адвоката, не містить конкретних посилань на проживання обвинуваченого, більшості свідків саме у межах юрисдикційної території Голосіївського районного суду м. Києва. Вказаний довід викладений у клопотанні лише узагальнено.

З наявних у суду матеріалів кримінального провадження, а саме з копії обвинувального акту та реєстру матеріалів досудового розслідування, а також з даних відповіді Вінницького районного суду Вінницької області, вбачається, що обвинувачений ОСОБА_5 проживає у АДРЕСА_2 , зареєстрований у АДРЕСА_1 .

В клопотанні адвокат вказує, що свідки проживають у м. Києві, однак їх адреси проживання не вказує. При цьому в реєстрі матеріалів досудового розслідування у вказаному провадженні адреси свідків не зазначені. За інформацією, наданою Вінницьким районним судом Вінницької області, дані про адреси місць проживання свідків ОСОБА_6 та ОСОБА_7 також відсутні.

Щодо посилання адвоката на те, що досудове розслідування у зазначеному кримінальному провадженні було проведено слідчим 3-го відділу слідчого управління Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області, то необхідно зазначити таке.

З копії обвинувального акту та реєстру матеріалів досудового розслідування вбачається, що досудове розслідування у зазначеному кримінальному провадженні було проведено слідчим 3-го відділу слідчого управління Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області, яке розташоване за адресою м. Київ, пров. Аскольдів, 3-А, де й був складений обвинувальний акт, що відноситься до юрисдикційної території Печерського районного суду м. Києва.

Відповідно до абзацу 1 ч. 9 ст. 615 КПК України в редакції Закону № 2462-IX від 27.07.2022 під час дії воєнного стану обвинувальні акти, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності скеровуються та розглядаються судами, у межах територіальної юрисдикції яких вчинено кримінальне правопорушення, а в разі неможливості з об`єктивних причин здійснювати відповідним судом правосуддя - судом, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, що закінчив досудове розслідування, або іншим судом, визначеним у порядку, передбаченому законодавством.

Таким чином, питання передачі справи до суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, що закінчив досудове розслідування, може вирішуватися лише за обставин, коли у зв`язку з відсутністю у змісті обвинувального акту встановленого місця вчинення інкримінованого особі кримінального правопорушення неможливо визначити суд, який має розглядати відповідне кримінальне провадження за загальним правилом територіальної підсудності, тобто за місцем вчинення кримінального правопорушення, що не відповідає обставинам цього провадження; або ж відповідний визначений за указаним критерієм суд в силу об`єктивних причин не може здійснювати правосуддя, про що також у клопотанні адвоката не йдеться.

У зв`язку з цим передбачених законом підстав для передачі цього провадження до Голосіївського районного суду м. Києва немає.

З урахуванням викладеного та положень ст. 34 КПК України колегія суддів вважає, що клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_5 задоволенню не підлягає.

Тому, керуючись положеннями ст. 34 КПК України, Суд

постановив:

Клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_5 про направлення кримінального провадження № 0000843 (справа № 128/4145/24) стосовно ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1, ч. 2 ст. 436-2 КК України, з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а саме з Вінницького районного суду Вінницької області до Голосіївського районного суду м. Києва, залишити без задоволення.

Ухвала Верховного Суду набирає законної сили з моменту проголошення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3