Справа № 464/2371/21
пр.№ 1-кс/464/924/25
17 липня 2025 року м.Львів
Слідчий суддя Сихівського районного суду м.Львова ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання про скасування арешту майна,
До слідчого судді Сихівського районного суду м.Львова надійшло клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Сихівського районного суд м.Львова від 06 квітня 2021 року на автомобіль марки «Мерседес» номерний знак НОМЕР_1 з покликанням на закриття кримінального провадження.
За результатами автоматизованого розподілу судову справу передано на розгляд слідчого судді ОСОБА_1 .
На розгляд клопотання його учасники не з`явились.
З урахуванням належного повідомлення про дату, час та місце розгляду справи, а також поданих заяв про розгляд клопотання за їх відсутності, слідчий суддя виснує про відсутність перешкод для його розгляду за вказаних обставин.
Відповідно до вимог ч.4 ст.107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів провадження в суді не здійснюється.
Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступного висновку.
Постановою старшого детектива Відділу детективів із розслідування кримінальних проваджень у сфері обігу підакцизних товарів Підрозділу детективів (на правах самостійного Управління) Територіального управління Бюро економічної безпеки у Львівській області ОСОБА_4 від 30 квітня 2024 року указане кримінальне провадження закрито на підставі п.2 ч.1 ст.284 КПК України у зв`язку з відсутністю у діянні складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.204 КК України.
Як регламентовано ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Чинний КПК України зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування (ч.7 ст.100, ч.2 ст.132, ч.1 ст.184, ч.1 ст.192, ч.2 ст.199, ч.1 ст.201 КПК України).
Системний аналіз вищенаведених положень кримінального процесуального закону дає підстави для висновку, що, незважаючи на відсутність у нормі ст.174 КПК України вказівки на підсудність клопотання про скасування арешту майна, це питання повинно розглядатися слідчим суддею того суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.
Як зазначено у листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 05 квітня 2013 року за №223-559/0/4-13 «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження», беручи до уваги, що законодавець у більшості випадків прямо зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування (ч. 7 ст.100, ч. 2 ст.132, ч. 1 ст.184, ч. 1 ст.192, ч.2 ст.199, ч.1 ст.201, ч.3 ст.244, ч.10 ст.290 КПК України), з урахуванням положень ч.6 ст.9 КПК України правильним є застосування зазначеного правила й до розгляду клопотань, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом (наприклад, ч. 1 ст.306, ч. 3 ст.234 КПК України тощо). Зауважимо, що у таких випадках не можна керуватися положенням ч. 1ст. 32 КПК України, яке, з огляду на зміст цієї статті та її місце у структурі КПК, стосується лише суду, який здійснює кримінальне провадження як орган, що розглядає справу по суті (пункти 20 - 22 ч. 1 ст. 3, ст. 30, ст.31 КПК України), і не регламентує діяльність слідчого судді.
Окрім цього, підлягає врахуванню і те, що розгляд поданого клопотання має відбуватись за місцезнаходженням органу досудового розслідування на час розгляду клопотання, незалежно від того, який слідчий суддя розглядав інші клопотання у цьому ж кримінальному провадженні раніше, що відповідає і змісту вказаного листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 05 квітня 2013 року № 223-559/0/4-13.
Частиною 6 ст.9 КПК України визначено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч.1 ст.7 цього Кодексу.
Таким чином, територіальна підсудність визначається за місцем знаходження (реєстрації) відповідного державного органу, який є юридичною особою та в складі якого знаходиться слідчий підрозділ.
Оскільки заявник подав клопотання у кримінальному провадженні, досудове розслідування якого здійснювалося Територіальним управлінням Бюро економічної безпеки у Львівській області, то за правилами кримінального процесуального законодавства, він має право звертатися з таким клопотанням до Личаківського районного суду м.Львова, тобто за місцезнаходженням юридичної особи.
До того ж, як убачається з листа заступника начальника відділу нагляду за додержанням законів органами Бюро економічної безпеки України обласної прокуратури ОСОБА_5 від 16 липня 2025 року, заявник реалізував своє право на звернення до належного слідчого судді, за наслідками чого у провадженні Личаківського районного суду м.Львова перебуває справа № 463/6364/25 за клопотанням останнього про скасування арешту з аналогічними вимогами.
Беручи до уваги викладене вище, клопотання про скасування арешту майна не підсудне слідчому судді Сихівського районного суду м. Львова, повинно розглядатися слідчим суддею місцевого загального суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування. Оскільки питання направлення клопотань за підсудністю КПК України не врегульовано, клопотання слід повернути як таке, що не підлягає розгляду в цьому суді (що передбачено, зокрема, положеннями п.2 ч.2 ст.304 КПК України).
Керуючись ст.ст.309, 369-372, 532 КПК України,
п о с т а н о в и в:
Повернути заявнику клопотання про скасування арешту майна.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом 5 днів з дня її оголошення.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_6