Справа № 185/7907/24
Провадження № 1-кс/185/309/25
У Х В А Л А

11 червня 2025 року м. Павлоград

Слідчий суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30.07.2024 за № 0001135,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 звернувся до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30.07.2024 за № 0001135, в якому просить скасувати арешт, накладений на підставі ухвали слідчого судді Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 01 серпня 2024 року, з «DAF Leyland 400», д.н.з. НОМЕР_1 , червоного кольору, який було вилучено 30 липня 2024 року в ході проведення огляду місця події.

Вивчивши клопотання, приходжу до висновку про необхідність його повернення з огляду на наступне.

У відповідності до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

За допомогою правил про підсудність забезпечується рівність всіх громадян перед законом і судом (ст. 24 Конституції України та ст. 10 КПК).

Будучи одним з проявів цієї конституційної засади, чітко встановлена законом підсудність набуває ознак суб`єктивного права людини на законного суддю, тобто права будь-якої людини знати наперед, який саме суд і в якому складі відповідно до закону правомочний здійснювати стосовно нього судове провадження, якщо така необхідність виникне.

Статтею 1 КПК України передбачено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим Кодексом та іншими законами України.

Частина 1 ст. 333 КПК України визначає, що заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються під час судового провадження згідно з положеннями розділу ІІ цього Кодексу з урахуванням особливостей, встановлених цим розділом.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 132 КПК України клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, якщо інше не передбачено пунктом 2 цієї частини.

Таким чином, відповідно до чинної редакції вказаної норми територіальна юрисдикція суду визначається територією, в межах якої знаходиться орган досудового розслідування, незалежно від зареєстрованого місцезнаходження органу досудового розслідування як юридичної особи.

Частиною 6 статті 9 КПК України визначено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч.1 ст. 7 цього Кодексу, тому слідчий суддя, слідчий та прокурор мають керуватися виключно положеннями КПК України та нормативно-правовими актами, які йому не суперечать.

22 березня 2018 року Законом № 2367-VШ було внесено відповідні зміни до КПК України, які є чинними станом і на сьогодні. Цим законом реєстрацію органу досудового розслідування як юридичної особи як критерій визначення територіальної юрисдикції судів було вилучено. Натомість було встановлено (повернуто) критерій - саме місцезнаходження органу досудового розслідування.

Отже, відповідно до чинної редакції вказаної норми територіальна юрисдикція суду визначається територією, в межах якої знаходиться орган досудового розслідування, незалежного від зареєстрованого місцезнаходження органу досудового розслідування як юридичної особи.

Згідно зі ст. 38 КПК України органами досудового розслідування (органами, що здійснюють дізнання і судове слідство) є, окрім інших, слідчі підрозділи органів Національної поліції.

Тобто, чинний кримінальний процесуальний закон визначає органами досудового розслідування не службових осіб слідчих цих органів досудового розслідування, а відповідні державні установи слідчі підрозділи.

При цьому в силу загальної засади кримінального провадження - законність, що регламентована ст. 9 КПК України, - суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно дотримуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Відповідно до ст. 412 КПК України, порушення правил підсудності при розгляді справи є істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону, яке у будь-якому разі тягне за собою скасування судового рішення.

При розгляді клопотання слідчим суддею встановлено, що постановою прокурора Павлоградської окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 від 20 серпня 2024 року визначено підслідність у кримінальному провадженні № 0001135 від 30.07.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, за слідчим відділом ВП № 1 Павлоградського РВП ГУПН в Дніпропетровській області та матеріали кримінального провадження направлено для проведення досудового розслідування до СВ ВП № 1 Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області.

Зазначені обставини стали відомі під час розгляду клопотання.

З огляду на наведене, слідчий суддя вважає, що клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30.07.2024 за № 0001135, не підлягає розгляду у Павлоградському міськрайонному суді Дніпропетровської області, оскільки ВП № 1 Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровської області знаходиться на території м. Тернівка Дніпропетровської області, що перебуває під юрисдикцією Тернівського міського суду Дніпропетровської області.

Частиною 3 статті 172 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання подано без додержання вимог закону, повертає його особі, яка звернулася з цим клопотанням.

У зв`язку з цим, провадження за клопотанням ОСОБА_2 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30.07.2024 за № 0001135, підлягає закриттю із поверненням клопотання особі, яка його подала.

Керуючись ст. ст. 9, 172, 174 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Провадження за клопотанням ОСОБА_2 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30.07.2024 за № 0001135, - закрити.

Клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30.07.2024 за № 0001135, - повернути.

Роз`яснити, що повернення клопотання не позбавляє права на повторне звернення до суду в порядку, передбаченому КПК України, після усунення обставин, що стали підставою для його повернення.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1