Справа № 461/5228/22
Провадження № 1-во/461/19/25
У Х В А Л А

Іменем України

11.07.2025 року. м. Львів

Галицький районний суд м.Львова, в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м.Львові заяву прокурора ОСОБА_3 про виправлення описки у вироку Галицького районного суду м. Львова від 05.04.2023 року у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000195 від 14.07.2022 про обвинувачення ОСОБА_4 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 - ч. 2 ст. 190 КК України, -

в с т а н о в и в :

В провадженні Галицького районного суду м. Львова знаходилось кримінальне провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000195 від 14.07.2022 про обвинувачення ОСОБА_4 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 - ч. 2 ст. 190 КК України.

Прокурор ОСОБА_5 скерував на адресу суду заяву про виправлення описки у вироці Галицього районного суду м. Львова від 05.04.2025 року.

Заява вмотивована тим, що згідно із п.29-1 порядку зберігання речових доказів стороною обвиунвачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна піфд ачс кримінального провадження, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 року №1104, речові докази у вигляді майна, яке не має цінності і не може бути використане, знищується.

Прокурор у заяві просить викласти абзац п`ятий вироку Галицького районного суду м. Львова від 05.04.2023 року в такій редакції: «Обеззолений фільтр «Змив з лівої руки ОСОБА_4 , рукавички, якими здійснювали змиви з правої руки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , бланки грошових купюр у вигляді банкнот на загальну суму 3 000 доларів США (27 банкнот номіналом 100 доларів США серії PF36715620 Н та 6 банкнот номіналом по 50 доларів США серії МА 46917986А), рукавички, якими здійснювали вилучення грошових коштів в ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - знищити.»; «копії документів паспорта громадянина України та закордонного паспорта, виданого на ім`я « ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 » - залишити при матеріалах кримінального провадження».

Учасники у судове засіданняне з`явились, належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи.

Згідно з положеннями ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів не здійснюється.

Вивчивши заяву прокурора, дослідивши матеріали справи, суд приходить до такого висновку.

Вироком Галицького районного суду м. Львова від 05.04.2023 року ОСОБА_4 визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 15 - ч. 1 ст. 190 КК України та призначено йому покарання у виді штрафу у розмірі двох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 34 000 (тридцять чотири тисячі) гривень. До набрання вироком законної сили запобіжний захід, обраний ОСОБА_4 у виді застави, залишено без змін. Заставу в розмірі 198 400 грн.00 коп., внесену на розрахунковий рахунок ТУ ДСА України у Львівській області, після набрання вироком законної сили, повернуто заставодавцю - ОСОБА_7 . Стягнуто з ОСОБА_4 на користь держави процесуальні витрати за залучення експертів для проведення експертиз на загальну суму 5 663 грн. (п`ять тисяч шістсот шістдесят гривень), 10 коп. Речові докази: обеззолений фільтр «Змив з лівої руки ОСОБА_4 , рукавички, якими здійснювали змиви з правої руки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , бланки грошових купюр у вигляді банкнот на загальну суму 3 000 доларів США (27 банкнот номіналом 100 доларів США серії PF36715620 Н та 6 банкнот номіналом по 50 доларів США серії МА 46917986А), рукавички, якими здійснювали вилучення грошових коштів в ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , копії документів паспорта громадянина України та закордонного паспорта, виданого на ім`я « ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 » - залишити при матеріалах кримінального провадження; мобільний телефон марки «iPhone 13 ProMax», номер моделі MLLA3HU/A, IMEI: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 , із сім карткою всередині з абонентським номером НОМЕР_3 - залишено за належністю ОСОБА_4 . Арешт, накладений ухвалою слідчого судді від 05.08.2022 р. на земельну ділянку, загальною площею 0,05 га, кадастровий номер :20:000:0036 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 230), автомобіль марки BMW 328D, 2013 року випуску, білого кольору, н.з. НОМЕР_4 , після набрання вироком законної сили - скасовано. Арешт, накладений ухвалою слідчого судді від 08.08.2022 р. на грошові кошти у сумі 6 100, 00 грн., які було вилучені під час затримання особи в порядку ст. 208 КПК України, після набрання вироком законної сили - скасовано.

Відповідно до п.14 ч. 1 ст. 537, п. 4 ч. 2 ст. 539 КПК України, під час виконання вироків суд, який ухвалив вирок, має право вирішувати питання про всякого роду сумніви і протиріччя, що виникають при виконанні вироку.

Відповідно до ч.1 ст. 379 КПК України, суд має право за заявою іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидно арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Так однією з гарантій забезпечення правової визначеності, елементом стабільності судового рішення та його законної сили є його незмінність. Суд, який ухвалив (постановив) рішення, після його проголошення, не має права його змінити або скасувати. Цю властивість судового рішення в праві називають "незмінністю судового рішення". Допущені в судовому рішенні помилки, внаслідок яких воно стає незаконним і необґрунтованим, виступають підставою для зміни і скасування рішення в апеляційному і касаційному порядку та у зв`язку з нововиявленими обставинами.

Незмінність є елементом законної сили судового рішення суду, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили. Вона є властивістю рішення суду як процесуального документа, як акта правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили. Моменти набрання судовим рішенням законної сили та виникнення у нього властивості незмінності різні. Незмінним судове рішення стає ще до набрання ним законної сили. Статичний елемент законної сили судового рішення (стабільність рішення) не вичерпується виключністю та неспростовністю, а включає в себе також властивість незмінності.

Пленум Верховного Суду України № 11 від 21 грудня 1990 р. «Про практику застосування судами України процесуального законодавства при вирішенні питань, пов`язаних з виконанням вироків» п. 4 роз`яснює, що суди мають право вирішувати питання, що виникають при виконанні вироків в наслідок їх недоліків: про усунення неточностей, допущених у вироку при написанні прізвища, ім`я, по батькові, та інших біографічних даних засудженого, а також описок та арифметичних помилок, якщо вони очевидні та їх виправлення не стосується суті вироку та не тягне за собою погіршення положення осудженого.

Передбачену цією статтею, а також ч. 5 ст. 371 КПК можливість усунення судом окремих недоліків свого рішення не можна вважати його зміною. Саме тому деякі недоліки судового рішення можуть бути усунені судом, який ухвалив (постановив) рішення шляхом виправлення описок і очевидних арифметичних помилок.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань речей, предметів, майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може ускладнити виконання в цілому судового рішення.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки.

Не є арифметичними помилками, а отже, не можуть бути виправлені в порядку, передбаченому коментованою статтею, застосування неправильних методик підрахунку та неправильних вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.

Отже, виправлення допущених у вироку описок чи арифметичних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть цього судового рішення.

Ініціатива щодо виправлення в судовому рішенні описок і арифметичних помилок може виходити від будь-кого з учасників кримінального провадження, інших заінтересованих осіб чи самого суду незалежно від того, набрало це рішення законної сили чи ні.

Ч. 5 ст. 371 КПК України передбачено, що виправлення в судовому рішенні мають бути засвідченні підписами суддів того складу суду, який його ухвалив.

Згідно з висновками викладеними в постанові колегії суддів другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 12 липня 2018 року (справа №127/13656/16-к), питання щодо неправильного застосування норм кримінального закону та призначення покарання, допущеного судом першої інстанції, віднесено до компетенції суду апеляційної інстанції і не є опискою, яку місцевий суд може виправити самостійно.

Відповідно до правової позиції, викладеній в ухвалі ВССУ з розгляду цивільних та кримінальних справ від 13 серпня 2015 року, (справа №5/1787км.15), внесення виправлень, до резолютивної частини судового рішення, яке передбачає зміну норми закону про кримінальну відповідальність, за якою засуджується особа, не може бути здійснена у порядку ст. 379 КПК України.

У конкретному випадку суд не вбачає правових підстав для внесення виправлення у рішення суду, оскільки вказане, на переконання суду, не є опискою, а висновком суду.

Отже, суд вважає, що заявником фактично порушено питання про зміну судового рішення шляхом внесення до нього нових даних та зміни встановленої судом норми закону про кримінальну відповідальність, за якою засуджується особа, що не може бути предметом судового розгляду, який проводиться судом за правилами ст. 379, 380 КПК України, а тому у задоволенні заяви прокурора про виправлення зазначеної описки у судовому рішенні слід відмовити.

Керуючись ст.379 КПК України, суд, -

у х в а л и в :

у задоволенні заяви прокурора ОСОБА_3 про виправлення описки у вироку Галицького районного суду м. Львова від 05.04.2023 року у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000195 від 14.07.2022 про обвинувачення ОСОБА_4 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 - ч. 2 ст. 190 КК України - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду через Галицький районний суд протягом 7 днів із дня проголошення, а засудженим в той же строк з дня вручення йому копії ухвали.

Суддя ОСОБА_1