Справа № 953/3977/25
н/п 1-кс/953/4566/25
"12" червня 2025 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника адвоката ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Комишуваха, Попаснянського району, Луганської області, громадянина України, із середньою освітою, ранігше не судимого, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,-
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 194 КК України, -
Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання.
Захисник проти задоволення клопотання заперечував, при цьому зазначаючи, що ризики не доведені, враховуючи особу підозрюваного йому можливо обрати більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний із триманням під вартою.
Підозрюваний підтримав захисника, зазначив, що він вину в інкримінованому правопорушенні визнає частково, у нього наявний сахарний діабет, ліків які він приймає постійно у нього не має, в слідчому ізоляторі ліки не надають.
Слідчий суддя, вислухавши думку сторін кримінального провадження та дослідивши надані матеріали , встановив наступне.
25.04.2025 о 21:58 год. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 затримано у порядку ст.208 КПК України та 25.04.2025 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.
Згідно повідомленої підозри 24.04.2025, приблизно о 00:15, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи у дворі поряд із житловим багатоквартирним будинком за адресою: АДРЕСА_3 , маючи умисел, спрямований на умисне знищення та пошкодження чужого майна, шляхом підпалу, усвідомлюючи при цьому суспільно-небезпечний характер та наслідки своїх дій, передбачаючи реальну можливість настання суспільно-небезпечних наслідків у вигляді знищення та пошкодження чужого майна, а також заподіяння майнової шкоди та бажаючи цього, діючи умисно, вважаючи, що за його злочинними діями ніхто не спостерігає, та його дії є не поміченими для сторонніх осіб підійшов до припаркованого у дворі автомобіля "Honda Ridge line" зеленого кольору, що перебуває на балансі військової частини НОМЕР_1 та знаходиться у користуванні військовослужбовця ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_2 за допомогою невстановлених засобів, які є джерелом відкритого вогню, обливши підкапотний простір автомобіля, який після чого навмисно підпалив, внаслідок чого відбулося займання вищевказаного автомобілю. Усвідомлюючи, що він досяг мети знищення та пошкодження майна, ОСОБА_5 покинув місце вчинення злочину.
В результаті підпалу, що вчинив ОСОБА_5 , вогнем знищено автомобіль, який перебуває на балансі ВЧ НОМЕР_1 , а саме: автомобіль марки "Honda Ridge line" зеленого кольору,чим ВЧ НОМЕР_1 заподіяна матеріальна шкода.
Дії ОСОБА_5 кваліфіковані за ч. 2 ст. 194КК України, а саме умисне знищення та пошкодження чужого майна, вчинене шляхом підпалу.
В обґрунтування пред`явленої підозри слідчому судді надані наступні докази:
1.Протокол ОМП від 25.04.2025;
2.Протокол допиту свідка ОСОБА_7 ;
3.Протокол допиту свідка ОСОБА_8 ;
4.Протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_8 ;
6.Протокол у порядку ст. 208 КПК України;
Враховуючи такий обсяг відомостей кримінального провадження, який об`єктивно свідчить, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права підозрюваної, як вжиття запобіжних заходів у зв`язку з наявністю саме обґрунтованої підозри, так як наявні в матеріалах провадження докази формують внутрішнє переконання причетності ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення, згідно підозри.
При цьому, слідчий суддя зазначає, що факти що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи.
Як особа ОСОБА_5 : раніше не судимий, має постійне місце проживання, не працює. Доказів наявності неповнолітніх дітей та хвороби, слідчому судді не надано.
25.04.2025 о 21:58 год. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 затримано у порядку ст.208 КПК України та 25.04.2025 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.
28.04.2025 відносно ОСОБА_5 слідчим суддею Київського районного суду м. Харкова обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах ДУ «Харківський слідчий ізолятор» з альтернативою внесення застави у розмірі 151400 грн., строком до 23.06.2025 включно.
Строк тримання під вартою ОСОБА_5 закінчується, проте закінчити досудове розслідування у даному кримінальному провадженні не виявляється можливим, у зв`язку із необхідності проведення призначених експертиз.
Суд зазначає, що ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування. Серйозність покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що підозрювана може втекти
Тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. Суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів.
Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування та суду, суд бере до уваги, що існує певна ймовірність того, що останній з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого йому злочину, може вдатися до відповідних дій.
При встановленні наявності ризику впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні, слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).
За таких обставин ризик вплив на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.
З урахуванням наведеного, слідчий суддя вважає встановленим існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме можливість підозрюваного : переховуватись від органів досудового розслідування або суду; незаконний вплив на свідків, які на теперішній час не зменшились.
Ризик передбачений п. 5 ст. 177 КПК України на теперішній час не доведений, підозрюваний є раніше не судимий.
З урахуванням викладеного, оцінюючи сукупність обставин передбачених в ст.178 КПК України, а саме: вагомість наявних доказів, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваній у разі визнання винуватою у скоєні кримінальних правопорушень у вчиненні яких підозрюється, особу підозрюваного, в тому числі її вік, наявність ризиків передбачених п.1, п.3 ч.1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя приходить до висновків про необхідність продовження застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, на строк досудового розслідування.
Даних про неможливість перебування підозрюваного в умовах слідчого ізолятору, внаслідок захворювань, слідчому судді не надано.
Проте, в порядку ст. 206 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне зобов`язати філію Центру охорони здоров`я Державної кримінально-виконавчої служби України у Харківській та Луганській областях повідомити стан здоров`я підозрюваного ОСОБА_5 та чи надається йому медична допомога.
Оцінюючи можливість застосування інших більш м`яких запобіжних заходів, слідчий суддя використовує стандарт доказування «обґрунтованої ймовірності», за яким слід вважати, що інші більш м`які запобіжні заходи, в тому числі, застава, домашній арешт, особиста порука та особисте зобов`язання не зможуть запобігти визначеним ризикам за умови встановлення обґрунтованої ймовірності цього.
Обґрунтовуючи неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу прокурор послався на встановлені під час досудового розслідування та відображені у його клопотанні обставини вчинення кримінального правопорушення, ступінь його тяжкості, обґрунтування та ступінь вираженості наведених ризиків, а також те, що основним є ризик переховування від органу досудового розслідування та/або суду, у зв`язку з чим, лише тримання під вартою здатне забезпечити мету застосування запобіжного заходу, а не жоден більш м`який запобіжний захід.
Таку аргументацію, з огляду на обґрунтованість підозри, доведеність усіх наявних ризиків слідчий суддя вважає достатньою для висновку про неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу, аніж тримання під вартою на досудового розслідування.
Слідчий суддя не ігнорує ті аргументи, які наводяться захисником, однак ці аргументи не переважують вимог суспільного інтересу, який полягає у встановленні істини у справі, недопущенні перешкоджанню цьому, забезпеченні належної процесуальної поведінки підозрюваним і виконання процесуальних рішень по справі.
З урахуванням викладених обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану обвинуваченої, її віку, ризиків, передбачених п.1, п.3 ч.1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне визначити ОСОБА_5 суму застави в розмірі 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 151400 грн. (3028 х 50) та вважає її достатньою для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.
Керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 206, 211, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,
Клопотання слідчого задовольнити частково
Продовжити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор», на строк досудового розслідування, тобто до 26.07.2025р.
При внесенні визначеної суми застави, ОСОБА_5 з-під варти звільнити.
У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_5 обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:
-прибувати до слідчого, прокурора або суду за першою вимогою;
-не відлучатися із населеного пункту, в якому проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
-повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання або перебування;
-утримуватися від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні;
-у разі наявності, здати на зберігання до відповідних органів державної влади паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.
В іншій частині в задоволення клопотання відмовити.
Відповідно до вимог ст. 182 КПК України роз`яснити підозрюваному, що в разі не виконання покладених на нього обов`язків, застава буде звернена в дохід держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України.
В порядку ст. 206 КПК України зобов`язати філію Центру охорони здоров`я Державної кримінально-виконавчої служби України у Харківській та Луганській областях повідомити стан здоров`я підозрюваного ОСОБА_5 та чи надається йому медична допомога.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваним в той же строк, але з моменту вручення копії ухвали суду.

Встановити строк дії ухвали з 12.06.2025р. по 26.07.2025р., включно.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1