печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 червня 2025 року

Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Печерського районного суду м. Києва клопотання прокурора першого відділу управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000158 від 18.04.2024,

УСТАНОВИВ:

17.06.2025 за допомогою засобів поштового зв`язку прокурор першого відділу управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва з клопотанням про накладення арешту на майно, яке тимчасово вилучено 16.06.2025 під час проведення обшуку автомобіля «VOLKSWAGEN PASSAT» VIN: НОМЕР_1 , д.н.з. НОМЕР_2 , яким користувався ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: автомобіль «VOLKSWAGEN PASSAT» VIN: НОМЕР_1 , д.н.з. НОМЕР_2 , номерні знаки: НОМЕР_2 ; НОМЕР_3 ; НОМЕР_4 ; НОМЕР_5 , який на праві власності належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

У судове засідання слідчий/прокурор не з`явився, про місце і час розгляду клопотання повідомлений належним чином, прокурор у кримінальному провадженні подав до суду заяву про розгляд клопотання у його відсутності, вимоги підтримав, просив задовольнити.

Згідно з частиною четвертою статті 107 КПК України фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

Частиною першою статті 172 КПК України передбачено, окрім іншого, що неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до положень статті 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, слідчий визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання у відсутності осіб, які не з`явились, оскільки їх не прибуття не перешкоджає розгляду клопотання на підставі наданих доказів.

Вивчивши клопотання та докази, якими воно обґрунтовується, слідчий суддя дійшов такого висновку.

З матеріалів клопотання вбачається, що Офісом Генерального прокурора здійснюється процесуальне керівництво у кримінальному провадженні № 0000158, від 18.04.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1, 2 ст. 255, ч. 5 ст. 190, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 199, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 358 КК України, досудове розслідування у якому здійснюється Головним слідчим управлінням Національної поліції України.

Під час досудового розслідування встановлено, що на території України діє злочинна група, учасники якої діючи за попередньою злочинною змовою, використовуючи спеціальне обладнання та неліцензійне (несанкціоноване) програмне забезпечення виготовляють, зберігають, перевозять та пересилають голографічні захисні елементи, які в подальшому використовують для виготовлення та збуту офіційних документів, які в подальшому через поштові відправлення такі як: «Нова пошта», «Укрпошта» тощо, реалізовують замовникам за грошові кошти.

Зокрема вказані учасники злочинної групи на території Хмельницької, Дніпропетровської, Харківської, Київської, областей у квартирах за місцем проживання та в спеціально орендованих квартирах за допомогою спеціальної техніки та обладнання (принтерів, програмного забезпечення, заздалегідь придбаної плівки, пластику та голографічних захисних елементів) організували місця виготовлення підроблених особистих документів (водійських та інших посвідчень, свідоцтв, довідок, паспортів тощо).

Як установлено слідством, у подальшому, вказані особи через телеграм канал отримують замовлення від покупців про виготовлення підробленого документу та на вказаних квартирах здійснюють його виготовлення та після отримання коштів за документ (яке здійснюється шляхом пересилання на банківські картки та електронні гаманці) здійснюють його збут шляхом пересилання через відділення «Нової пошти» та «Укрпошта».

Відповідно до матеріалів кримінального провадження працівниками ДКР Національної поліції України встановлено, що причетним до вчинення вищевказаних кримінальних правопорушень є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 . Користується автомобілем: «VOLKSWAGEN PASSAT» VIN: НОМЕР_1 , д.н.з. НОМЕР_2 .

Прокурор у клопотанні зазначає, що 16.06.2025 Головним слідчим управлінням Національної поліції України, на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 04.06.2025 у справі № 757/25930/25-к, проведено обшук автомобіля «VOLKSWAGEN PASSAT» VIN: НОМЕР_1 , д.н.з. НОМЕР_2 , під час якого, зокрема, виявлено та вилучено речі та документи, які мають значення доказу у кримінальному провадженні.

Серед вказаних вилучених речей є майно, щодо якого прямо не надано дозвіл на відшукання та вилучення в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та вони не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, а саме: автомобіль «VOLKSWAGEN PASSAT» VIN: НОМЕР_1 , д.н.з. НОМЕР_2 , номерні знаки: НОМЕР_2 ; НОМЕР_3 ; НОМЕР_4 ; НОМЕР_5 .

16.06.2025 вказаний транспортний засіб визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до частини другої статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Крім того, у випадку передбаченому частиною третьою статті 170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до статті 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій та набуті кримінально протиправним шляхом.

Одночасно при розгляді клопотання, поданого в порядку статті 172 КПК України, слідчий суддя не вирішує питання належності та допустимості доказів, отриманих в ході досудового розслідування, оскільки оцінка допустимості доказів має бути вирішена відповідно до вимог статті 89 КК України під час ухвалення судового рішення при судовому розгляді кримінального провадження.

Відповідно до частини другої статті 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони:

1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди;

2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення;

3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом;

4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Відповідно до частини другої статті 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Арешт з метою забезпечення речових доказів по суті являє форму забезпечення доказів у кримінальному провадженні та не вимагає обов`язкового повідомлення підозри у кримінальному провадженні, не пов`язується з особою, підозрюваною у вчиненні кримінального провадження.

З огляду на зазначені вимоги закону, слідчий суддя дійшов висновку, що майно, яке вилучено 18.06.2025 під час проведення обшуку автомобіля «VOLKSWAGEN PASSAT» VIN: НОМЕР_1 , д.н.з. НОМЕР_2 , яким користувався ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та який на праві власності належить останньому, а саме: автомобіль «VOLKSWAGEN PASSAT» VIN: НОМЕР_1 , д.н.з. НОМЕР_2 , номерні знаки: НОМЕР_2 ; НОМЕР_3 ; НОМЕР_4 ; НОМЕР_5 , відповідає критеріям речових доказів у кримінальному провадженні та є на даній стадії досудового розслідування тимчасово вилученим майном.

Матеріали клопотання свідчать, що вказане майно має відношення до кримінального провадження і, таким чином, може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження та для ефективного розслідування орган досудового розслідування має потребу у збереженні вказаного майна до встановлення фактичних обставин вчинення кримінального правопорушення.

Зокрема, матеріали провадження свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою запобігання їх зникнення, що може перешкодити кримінальному провадженню, а слідчий суддя, в свою чергу, не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

За таких обставин клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 26, 98, 100, 107, 131, 132, 167, 170-173, 309, 392 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, із забороною відчуження, розпоряджання та користування, яке вилучено 16.06.2025 під час проведення обшуку автомобіля «VOLKSWAGEN PASSAT» VIN: НОМЕР_1 , д.н.з. НОМЕР_2 , яким користувався ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме:

- автомобіль «VOLKSWAGEN PASSAT» VIN: НОМЕР_1 , д.н.з. НОМЕР_2 , номерні знаки: НОМЕР_2 ; НОМЕР_3 ; НОМЕР_4 ; НОМЕР_5 , який на праві власності належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1