Справа № 136/1224/25
провадження № 1-кп/136/93/25
ВИРОК

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 липня 2025 року м. Липовець

Липовецький районний суд Вінницької області

в складі головуючого судді ОСОБА_1 ,

розглянувши у порядку спрощеного провадження обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000066 від 27.05.2025 та додані до нього матеріали, про обвинувачення

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та жителя: АДРЕСА_1 , громадянина України, українця, освіта середня, не працюючого, раніше не судимого, у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України,

ВСТАНОВИВ:

27.05.2025 близько 13 години, ОСОБА_2 з метою незаконного зайняття добувним рибним промислом, заздалегідь взявши із собою металеве відро, прийшов до греблі річки Соб (Сіб), розташованої у центрі м. Липовець, по вул. Скакунській, неподалік будинку № 2, Вінницького району, Вінницької області.

Реалізовуючи свій злочинний умисел, направлений на незаконне зайняття добувним рибним промислом, ОСОБА_2 , усвідомлюючи суспільно небезпечні наслідки своїх дій та бажаючи їх настання, пішов під греблю даної річки, продовжуючи реалізовувати свій умисел на незаконне зайняття рибним добувним промислом в адміністративних межах річки Соб (Сіб), усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки у виді незаконного видобутку риби та бажаючи їх настання, посягаючи на суспільні відносини у сфері охорони відтворення навколишнього природного середовища, раціонального використання природних ресурсів, за допомогою рук 27.05.2025 близько 13 години, здійснив незаконний вилов риби виду «Карась сріблястий» в кількості 45 екземплярів.

У подальшому, ОСОБА_2 виявлений працівниками відділу поліції № 4 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області в адміністративних межах річки Соб (Сіб) в м. Липовець, неподалік вул. Скакунська, буд. № 2, Вінницького району, Вінницької області, який ніс від річки у відрі щойно виловлену рибу.

Відповідно до висновку судової інженерно-екологічної експертизи № 5557/25-63 від 23.06.2025 та постанови Кабінету Міністрів України від 29.09.2023 № 1042 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного добування (вилову), знищення або пошкодження водних біоресурсів, а також незаконного знищення чи погіршення середовища існування водних біоресурсів», розмір шкоди, завданої ОСОБА_2 державі внаслідок незаконного вилову 45 екземплярів риби виду «Карась сріблястий» на території річки Соб (Сіб) в м. Липовець, Вінницького району, Вінницької області, становить 71 145 (сімдесят одна тисяча сто сорок п`ять) грн. 00 коп.

Крім цього, з урахуванням наданих для проведення експертизи матеріалів кримінального провадження, а також критеріїв, визначених в п. 12 постанови Пленуму ВСУ від 10.12.2004 № 17 «Про судову практику у справах проти злочини та інші правопорушення проти довкілля», внаслідок незаконного вилову 45 екземплярів риби виду «Карась сріблястий» на території річки Соб (Сіб) в м. Липовець, Вінницького району, Вінницької області, за критерієм «добування великої кількості риби», шкода від незаконного вилову 45 екземплярів риби виду «Карась сріблястий» з річки Соб (Сіб) м. Липовець, Вінницького району, Вінницької області є істотною.

Такі умисні дії ОСОБА_2 кваліфіковано за ч. 1 ст. 249 КК України - тобто незаконне зайняття рибним водним добувним промислом, що заподіяло істотну шкоду.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 302 КПК України прокурором в обвинувальному акті заявлено клопотання про розгляд обвинувального акта у спрощеному порядку без проведення судового розгляду в судовому засіданні.

Відповідно до ч. 1 ст. 381 КПК України, після отримання обвинувального акта щодо вчинення кримінального проступку суд у п`ятиденний строк, а у разі затримання особи - у порядку, передбаченому частиною четвертою статті 298-2 цього Кодексу, невідкладно призначає судовий розгляд.

Суд розглядає обвинувальний акт щодо вчинення кримінального проступку без проведення судового розгляду в судовому засіданні за відсутності учасників судового провадження, якщо обвинувачений не оспорює встановлені під час дізнання обставини і згоден з розглядом обвинувального акта (ч. 2 ст. 381 КПК України).

Дослідивши обвинувальний акт та додані до нього матеріали судом встановлено, що обвинувачений ОСОБА_2 , отримавши 26.06.2025 копії матеріалів дізнання, добровільно, беззаперечно визнав свою винуватість у вчиненні інкримінованого йому кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, не оспорює встановлені під час дізнання обставини вчинення кримінального проступку, його кваліфікацію, ознайомлений з обмеженням права апеляційного оскарження, за участі захисника - адвоката ОСОБА_3 подав письмову заяву про розгляд обвинувального акта та цивільного позову поданого Державною екологічною інспекцією у Вінницькій області у спрощеному провадженні без проведення судового розгляду в судовому засіданні.

Представник потерпілого Державної екологічної інспекцієї у Вінницькій області - ОСОБА_4 також надала прокурору письмову заяву про розгляд обвинувального акта разом із цивільним позовом у спрощеному провадженні без проведення судового розгляду в судовому засіданні, ознайомлена з обмеженням права апеляційного оскарження, передбаченого ч. 1 ст. 394 КПК України.

Ураховуючи зазначене, суд вважає за можливе розглянути обвинувальний акт про обвинувачення ОСОБА_2 у вчиненні кримінального проступку передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, без проведення судового розгляду в судовому засіданні за відсутності учасників судового провадження, оскільки це узгоджується з приписами ст.ст. 381 та ст. 382 КПК України.

Оцінивши кожен доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів з достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного рішення, суд дійшов висновку на підставі встановлених органом досудового розслідування обставин, які не оспорюються учасниками судового провадження у поданих заявах, беручи до уваги беззаперечне визнання обвинуваченим своєї винуватості в інкримінованому йому діянні та вважає, що подія кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України мала місце, вина обвинуваченого ОСОБА_2 у скоєнні ним вказаного кримінального проступку знайшла своє підтвердження й доведена поза розумним сумнівом.

Дії обвинуваченого ОСОБА_2 , правильно кваліфіковано за ч. 1 ст. 249 КК України як незаконне зайняття рибним водним добувним промислом, що заподіяло істотну шкоду.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 скоїв кримінальне правопорушення, яке відповідно до ст. 12 КК України належить до категорії кримінальних проступків; раніше не судимий; на обліку у нарколога та психіатра не перебуває; відповідно до довідки - характеристики, яка видана Липовецькою міською радою Вінницького району Вінницької області, заяв та скарг від жителів Липовецької територіальної громади щодо порушення громадського порядку громадянином ОСОБА_2 до Липовецької міської ради не надходили.

Обставиною, яка пом`якшує покарання ОСОБА_2 , відповідно до ст. 66 КК України, є щире каяття.

Обставин, які обтяжують покарання ОСОБА_2 , відповідно до ст. 67 КК України, не встановлено.

Призначаючи ОСОБА_2 вид та міру покарання суд виходить із встановленої ст. 50 КК України, його мети: кари, виправлення та запобігання вчиненню нових кримінальних правопорушень, заснованої на вимогах виваженості та справедливості, при цьому враховує визначені ст. 65 КК України загальні засади призначення покарання.

Отже суд, врахувавши характер кримінального проступку; особу обвинуваченого; обставину, яка пом`якшує покарання та відсутність обставин, які обтяжують покарання, дійшов висновку, що необхідним і достатнім для його виправлення та попередження нових кримінальних правопорушень буде покарання у виді штрафу у мінімальному розмірі, встановленому санкцією ч. 1 ст. 249 КК України, а саме: одна тисяча неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Призначення ж іншого, більш суворого виду покарання, на думку суду, є недоцільним, зважаючи на характеризуючі особу дані, визнання вини та відношення останнього до скоєного. Саме така міра покарання сприятиме вихованню особи в дусі додержання законів України, тобто формування в неї звички законослухняної поведінки й не бажання в майбутньому повторювати дії, які мають наслідком встановлення зазначених обмежень.

Державною екологічною інспекцією у Вінницькій області заявлено цивільний позов до ОСОБА_2 про відшкодування завданої злочином шкоди в розмірі 71 145,00 гривень.

Вирішуючи питання стосовно цивільного позову, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

За ч. 2 ст. 127 КПК України, шкода, завдана кримінальним правопорушенням, може бути стягнута судовим рішенням за результатами розгляду цивільного позову в кримінальному провадженні.

Згідно із ч. 1 ст. 128 КПК України, особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.

Цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства (ч. 5 ст. 128 КПК України).

Частиною 1 ст. 129 КПК України визначено, що ухвалюючи обвинувальний вирок, постановляючи ухвалу про застосування примусових заходів медичного або виховною характеру, суд залежно від доведеності підстав і розміру позову задовольняє цивільний позов повністю або частково чи відмовляє в ньому.

За ч. 1 ст. 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

Заяву обвинуваченого, складену в присутності захисника про визнання винуватості, згоди із встановленими досудовим розслідуванням обставинами, ознайомлення з обмеженням права апеляційного оскарження, згоду на розгляд обвинувального акта та цивільного позову у спрощеному провадженні суд розцінює як визнання обвинуваченим, який є цивільним відповідачем, позову, що не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб.

Беручи до уваги викладене, доведений розмір матеріальної шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, вину ОСОБА_2 у вчиненні кримінального правопорушення та відповідно у завданні шкоди, наявність причинного зв`язку між протиправними діями ОСОБА_2 та шкодою, суд вважає за необхідне стягнути з ОСОБА_2 на користь держави в особі Державної екологічної інспекції у Вінницькій області матеріальну шкоду в розмірі 71 145 (сімдесят одна тисяча сто сорок п`ять) грн. 00 коп. Таким чином, цивільний позов підлягає задоволенню в повному обсязі.

Запобіжний захід не обирався.

Питання про арешт майна, що накладений ухвалою слідчого судді Липовецького районного суду Вінницької області від 29.05.2025 слід вирішити відповідно до ст. 174 КПК України.

Питання про речові докази суд вирішує у відповідності до вимог ст. 100 КПК України.

Крім того, суд вважає за необхідне стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судові витрати за проведення судової інженерно-екологічної експертизи (висновок експерта № 5557/25-63 від 23.06.2025) в розмірі 3 392 (три тисячі триста дев`яносто дві) грн. 64 коп.

Керуючись ст. 65, ч. 1 ст. 249 КК України, ст.ст. 100, 124, 127, 129, 174, 368, 374, 381, 382, 394, 395, 532 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

ОСОБА_2 визнати винним у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, та призначити йому покарання у виді штрафу в розмірі однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 17 000 (сімнадцять тисяч) гривень.

Цивільний позов Державної екологічної інспекції у Вінницькій області до ОСОБА_2 про відшкодування завданої злочином шкоди задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави в особі Державної екологічної інспекції у Вінницькій області матеріальну шкоду завдану державі внаслідок кримінального правопорушення у сумі 71 145 (сімдесят одна тисяча сто сорок п`ять) грн. 00 коп. на рахунок: одержувач ГУК у Вінницькій області/ м. Липовець/ 24062100, , банк отримувач Казначейство України (ЕАП), номер рахунку (IBAN) UA0002880 (за порушення вимог природоохоронного законодавства).

Скасувати арешт накладений ухвалою слідчого судді Липовецького районного суду Вінницької області від 29.05.2025 на виловлену рибу, а саме 68 штук екземплярів риби виду "карась сріблястий", та металеве відро з отворами на дні з написом ZICx5, які 27.05.2025 були вилучені під час огляду місця події в ОСОБА_2 .

Речові докази:

- металеве відро з отворами на дні з написом ZICx5 знищити;

- 68 штук екземплярів риби виду "карась сріблястий" вагою 8 кг. - передати для реалізації;

- відеозапис з нагрудної камери головного державного інспектора відділу охорони водних біоресурсів ОСОБА_5 - залишити у матеріалах даного кримінального провадження.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави процесуальні витрати на залучення експерта в розмірі 3 392 (три тисячі триста дев`яносто дві) грн. 64 коп.

Вирок за результатами розгляду обвинувального акта щодо вчинення кримінального проступку може бути оскаржений в апеляційному порядку з урахуванням особливостей, передбачених статтею 394 КПК України.

Вирок суду першої інстанції, ухвалений за результатами спрощеного провадження в порядку, передбаченому статтями 381 та 382 КПК України, не може бути оскаржений в апеляційному порядку з підстав розгляду провадження за відсутності учасників судового провадження, недослідження доказів у судовому засіданні або з метою оспорити встановлені досудовим розслідуванням обставини.

Апеляційна скарга може бути подана на вирок протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо вирок було ухвалено без виклику особи, яка його оскаржує, в порядку спрощеного провадження, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Вирок, якщо інше не передбачено цим Кодексом, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги вирок, якщо його не скасовано, набирає законної сили після прийняття рішення судом апеляційної інстанції.

Копію вироку за результатами розгляду обвинувального акта щодо вчинення кримінального проступку не пізніше дня, наступного за днем його ухвалення, надіслати учасникам судового провадження.

Суддя ОСОБА_6