Народицький районний суд Житомирської області
Справа № 284/152/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 липня 2025 року селище Народичі

Народицький ра йонний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

власника майна ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28 вересня 2023 року, за №0000507 по обвинуваченню ОСОБА_4 за частиною 3 статті 27, частиною 4 статті 246, частиною 1 статті 364 КК України,

ВСТАНОВИВ:

На розгляді суду перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28 вересня 2023 року за №0000507, по обвинуваченню ОСОБА_4 за частиною 3 статті 27, частиною 4 статті 246, частиною 1 статті 364 КК України.

Власник майна ОСОБА_7 звернувся до суду із заявою про скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Богунського районного суду міста Житомира від 18 липня 2024 року, на мобільні телефони Redmi 11, модель 220117ТУ та Huawei P8 lite 2017 IMEI НОМЕР_1 , й блокнот в обкладинці синього кольору з чорновими записами.

Своє клопотання мотивував тим, що є власником зазначеного вище майна, яке було вилучено під час досудового розслідування у зазначеному вище кримінальному провадженні, однак на даний час провадження розглядається судом, проведено всі необхідні слідчі дії й відпала необхідність подальшого арешту на мобільні телефони й блокнот.

У судовому засіданні обвинувачений та захисники щодо задоволення клопотання про скасування арешту, накладеного на майно, належне ОСОБА_7 , не заперечували.

Прокурор у судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання, посилаючись на те, що мобільні телефони Redmi 11, модель 220117ТУ та Huawei P8 lite 2017 IMEI НОМЕР_1 й блокнот є речовими доказами у кримінальному провадженні й накладення на них арешту не втратило своєї актуальності з огляду на те, що судом не досліджувались докази в повній мірі та невідома позиція сторони захисту щодо лінії захисту обвинуваченого.

Заслухавши пояснення учасників підготовчого судового засідання, дослідивши зміст клопотання та доданих до нього письмових доказів, суд дійшов такого висновку.

Відповідно до частини 1 статті 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Статтями 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Одним із методів державної реакції на порушення, що носять кримінально-правовий характер, є заходи забезпечення кримінального провадження, передбачені статтею 131 КПК України, які виступають важливим елементом механізму здійснення завдань кримінального провадження при розслідуванні злочинів.

Згідно з частиною 1 статті 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Арешт майна є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження.

За правилами частини 1 статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано (частина 2 цієї ж статті).

При розгляді клопотання про скасування арешту майна слідчий суддя, суд з урахуванням наданих доказів має з`ясувати питання обґрунтованості арешту, накладеного з тих чи інших підстав, визначених у частині 2 статті 170 КПК України, а також доцільність подальшого застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження.

Отже, прийняття рішення про скасування арешту майна за клопотанням вищенаведених осіб можливе за таких умов:

- вони доведуть, що арешт накладено необґрунтовано,

- вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба.

Ухвалою слідчого судді Богунського районного суду міста Житомира від 18 липня 2024 року задоволено клопотання старшого слідчого другого слідчого відділу (з дислокацією у м.Житомирі) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому й накладено арешт на мобільний телефон Redmi 11, модель 220117ТУ, чорного кольору у силіконовому чохлі, який поміщено до сейф. пакету №100174254; мобільний телефон Huawei P8 lite 2017 IMEI НОМЕР_1 , чорного кольору, в силіконовому чохлі, який поміщено до сейф. пакету №100174253; блокнот в обкладинці синього кольору з чорновими записами ОСОБА_7 , який поміщено до сейф. пакету №С700018813, шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування.

Зі змісту мотивувальної частини цієї ухвали вбачається, що 17 липня 2024 року під час проведення обшуку було вилучено мобільні телефони Redmi 11, модель 220117ТУ (який поміщено до сейф.пакету 100174254), й Huawei P8 lite 2017 IMEI 49506 (який поміщено до сейф.пакету 100174253), та блокнот в обкладинці синього кольору з чорновими записами (який поміщено до сейф.пакету С700018813), власником яких є ОСОБА_7 .

Крім того, в ухвалі зазначається про те, що 17 липня 2024 року вилучене майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000507.

Під час судового засідання було вставлено, що арешт на майно накладено ухвалою слідчого судді, що набрала законної сили, на підставі клопотань слідчого, у яких зазначено підстави для накладення арешту, обставини зв`язку майна з обставинами кримінального провадження та мотивовано необхідність застосування відповідних заходів забезпечення кримінального провадження, а тому суд приходить до висновку, що відсутні підстави для визнання накладених арештів необґрунтованими.

Арешт майна було застосовано з метою забезпечення збереження речових доказів, наразі це майно не втратило ознак речових доказів.

На момент розгляду поданого клопотання про скасування арешту на майно, яке належить ОСОБА_7 , триває судовий розгляд та стадія дослідження судом доказів сторін кримінального провадження, а тому суд вважає, що потреба у подальшому застосуванні арешту щодо майна, яке є речовими доказами, не зникла.

З урахуванням наведеного, й враховуючи те, що власником майна не було доведено наявності обставин, які б свідчили, що застосування заходу у вигляді арешту майна є необґрунтованим, або зникла потреба у подальшому застосуванні цього заходу забезпечення кримінального провадження, та не надано суду доказів, які б підтверджували зазначені обставини, суд дійшов висновку, що в задоволенні клопотання слід відмовити.

Керуючись статтями 2,7,16,131,170,174 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити в задоволенні клопотання ОСОБА_7 про скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Богунського районного суду міста Житомира від 18 липня 2024 року на мобільні телефони Redmi 11, модель 220117ТУ, й Huawei P8 lite 2017 IMEI НОМЕР_1 та блокнот в обкладинці синього кольору з чорновими записами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення і окремому оскарженню в апеляційному порядку не підлягає. Заперечення проти ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене частиною 1 статті 392 КПК України.

Суддя:ОСОБА_8