Справа № 610/3469/25
провадження № 1-кс/610/599/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 вересня 2025 року слідчий суддя Балаклійського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , з участю: секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши клопотання начальника Балаклійського відділу Ізюмської окружної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 04 вересня 2025 року за № 0000447, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, про арешт майна,

ВСТАНОВИВ:

Начальник Балаклійського відділу Ізюмської окружної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про арешт майна: вилучених 04.09.2025 в ході проведення огляду місця події за адресою: Харківська область, Ізюмський район, м. Балаклія, вул. 8-го Вересня (кол. Березня), поблизу буд. 3-Б: пакет «нової пошти», упаковку з зубної щітки, зіп-пакет, мобільний телефону марки «Xiaomi Redmi 10А» з чохлом, 58 згортків обмотаних ізоляційною стрічкою чорного кольору, 2 полімерних зіп-пакети з кристалоподібною речовиною жовтого кольору, 59 змивів на ватну паличку з поверхні полімерних згортків, обмотаних ізоляційною стрічкою чорного кольору, змив на ватну паличку з поверхні коробки, змив з поверхні гайок (4-х металевих).

Клопотання обґрунтовано тим, що з матеріалів ЖЄО №10543 від 04.09.2025 встановлено, що 04.09.2025 від співробітника ВП №1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення про те, що за адресою: АДРЕСА_1 у громадянки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешкає: АДРЕСА_2 , виявлено відправлення №1362 на її ім`я, в середині якого зберігалися згортки з кристалоподібною речовиною жовтого кольору, які остання повинна була розкласти у вигляді «закладок» так званої «солі», тобто особливо небезпечної психотропної речовини, з метою подальшого збуту на території Балаклійської ТГ Ізюмського району Харківської області.

04.09.2025 в період часу з 13 год. 45 хв. по 15 год. 13 хв. проведено огляд місця події за адресою: Харківська область, Ізюмський район, м. Балаклія, вул. 8-го Вересня (кол. Березня), поблизу буд. 3-Б, в ході якого у громадянки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , виявлено та вилучено: пакет «нової пошти», упаковка з зубної щітки, зіп-пакет, які поміщено до одного паперового конверту; мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi 10А» з чохлом, який поміщено до паперового конверту; 58 згортків обмотаних ізоляційною стрічкою чорного кольору, 2 полімерні зіп-пакети з кристалоподібною речовиною жовтого кольору, поміщено до спеціального полімерного пакету НПУ № RIC2151997; 59 змивів на ватну паличку з поверхні полімерних згортків, обмотаних ізоляційною стрічкою чорного кольору, які поміщені до паперових конвертів кожен окремо; змив на ватну паличку з поверхні коробки, який поміщено до паперового конверту; змив з поверхні гайок (4-х металевих), який поміщено до паперового конверту.

04.09.2025 слідчим СВ відділу поліції №1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області винесено постанову про визнання вказаних речових доказів та передачу їх на зберігання.

Прокурор просив розглядати клопотання за його відсутності, клопотання підтримав у повному обсязі.

Власник майна ОСОБА_4 подала заяву про розгляд клопотання за її відсутності, проти задоволення клопотання не заперечувала.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття у судове засідання осіб, за участю яких розглядається клопотання про арешт майна, не перешкоджає розгляду клопотання.

На підставі ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалося.

Як убачається з матеріалів клопотання, слідчим відділенням ВП № 1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000447. Відомості про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі ЄРДР) було внесено 04.09.2025 з кваліфікацією за ч. 2 ст. 307 КК України.

З матеріалів клопотання встановлено, що 04.09.2025 від співробітника ВП №1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення про те, що за адресою: АДРЕСА_1 у громадянки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , виявлено відправлення №1362 на її ім`я, в середині якого зберігалися згортки з кристалоподібною речовиною жовтого кольору, які остання повинна була розкласти у вигляді «закладок» так званої «солі», тобто особливо небезпечної психотропної речовини, з метою подальшого збуту на території Балаклійської ТГ Ізюмського району Харківської області.

04.09.2025 в період часу з 13 год. 45 хв. по 15 год. 13 хв. проведено огляд місця події за адресою: Харківська область, Ізюмський район, м. Балаклія, вул. 8-го Вересня (кол. Березня), поблизу буд. 3-Б, під час якого у громадянки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , виявлено та вилучено: пакет «нової пошти», упаковка з зубної щітки, зіп-пакет, які поміщено до одного паперового конверту; мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi 10А» з чохлом, який поміщено до паперового конверту; 58 згортків обмотаних ізоляційною стрічкою чорного кольору, 2 полімерні зіп-пакети з кристалоподібною речовиною жовтого кольору, поміщено до спеціального полімерного пакету НПУ № RIC2151997; 59 змивів на ватну паличку з поверхні полімерних згортків, обмотаних ізоляційною стрічкою чорного кольору, які поміщені до паперових конвертів кожен окремо; змив на ватну паличку з поверхні коробки, який поміщено до паперового конверту; змив з поверхні гайок (4-х металевих), який поміщено до паперового конверту.

04.09.2025 слідчим СВ відділу поліції №1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області винесено постанову про визнання речовими доказами та передачу їх на зберігання.

Відповідно до ч. 7 ст. 237 КПК України вказане у клопотанні майно вважається тимчасово вилученим.

Пункт 7 частини 2 статті 131 КПК України регламентує арешт майна як один з заходів забезпечення кримінального провадження.

Згідно із ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що:

1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;

2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора;

3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Крім того, ч. 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна, як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи при наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

З огляду на викладене, слідчий суддя дійшов висновку про наявність достатніх підстав вважати, що вилучене під час огляду місця події 04.09.2025 речі пакет «нової пошти», упаковка з зубної щітки, зіп-пакет, мобільний телефону марки «Xiaomi Redmi 10А» з чохлом, 58 згортків обмотаних ізоляційною стрічкою чорного кольору, 2 полімерних зіп-пакети з кристалоподібною речовиною жовтого кольору, відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, могли бути знаряддями вчинення кримінального правопорушення, в тому числі об`єктом кримінально протиправних дій, та зберегти на собі їх сліди або містити інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. Тому на них необхідно накласти арешт з метою їх збереження.

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

У даному випадку застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження є доцільним, оскільки забезпечує запобігання можливості приховування, пошкодження, використання та передачі майна.

Разом з тим, главою 17 КПК України передбачено визначення, підстави та порядок накладення арешту на майно у кримінальному провадженні. Так, згідно із ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом є позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном. Розглядаючи клопотання про арешт майна, слідчий суддя на підставі ст. 132 КПК України має перевіряти, чи виправдовують потреби досудового розслідування такий ступінь втручання у права осіб на володіння, користування та розпорядження певним майном.

Матеріали клопотання та встановлені судом обставини свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власників майна з метою забезпечення збереження зазначених об`єктів, як речових доказів.

При цьому слідчий суддя зазначає, що вилучені під час огляду місця події 04.09.2025: - 59 змивів на ватну паличку з поверхні полімерних згортків, обмотаних ізоляційною стрічкою чорного кольору, змив на ватну паличку з поверхні коробки, змив з поверхні гайок (4-х металевих), у розумінні ст. 170 КПК України, не є майном та не являються об`єктом права володіння, користування та розпорядження будь-якими особами.

Відповідно до ч. 7 ст. 237 КПК України при огляді слідчий, прокурор або за їх дорученням залучений спеціаліст має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення оглянутого місця чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження.

Вилучення вказаних речей є способом фіксації доказів. Ці зразки, що мають значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, є речовими доказами, проте, будучи матеріальними об`єктами, вони не мають ознак майна, а тому накладення арешту на них позбавлене правового змісту.

Отже, у задоволенні клопотання прокурора у цій частині накладення арешту майна слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись статтями 170-174 КПК України, -

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити частково.

Накласти арешт на майно вилучене 04.09.2025 під час проведення огляду місця події за адресою: Харківська область, Ізюмський район, м. Балаклія, вул. 8-го Вересня (кол. Березня), поблизу буд. 3-Б:

пакет «нової пошти», упаковку з зубної щітки, зіп-пакет, мобільний телефону марки «Xiaomi Redmi 10А» з чохлом, 58 згортків обмотаних ізоляційною стрічкою чорного кольору, 2 полімерних зіп-пакети з кристалоподібною речовиною жовтого кольору, власником яких є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

позбавивши права на відчуження, розпорядження та користування цим майном.

В іншій частині клопотання відмовити.

Місце зберігання арештованого майна визначити слідчому.

Копію ухвали для виконання направити начальнику Балаклійського відділу Ізюмської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 , СВ ВП № 1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1