Провадження №11-кп/801/752/2025
Головуючий у суді 1-ї інстанції: ОСОБА_1
ВІННИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 червня 2025 року м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд в складі

головуючого судді ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

за участю:

секретаря ОСОБА_5

прокурора ОСОБА_6

засудженого ОСОБА_7

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Вінниці апеляційну скаргу прокурора відділу Вінницької окружної прокуратури ОСОБА_8 на ухвалу Вінницького міського суду Вінницької області від 22 травня 2025 року про залишення без розгляду клопотання Вінницького міського відділу філії Державної установи «Центр пробації» у Вінницькій області про звільнення від призначеного покарання засудженого ОСОБА_7 за ухвалою Вінницького апеляційного суду від 15.06.2022, -

Зміст судового рішення та встановлені судом першої інстанції обставини.

Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 22 травня 2025 року залишено без розгляду дане клопотання Вінницького міського відділу філії Державної установи «Центр пробації» у Вінницькій області про звільнення від призначеного покарання, згідно ч. 1 ст. 78 КК України ОСОБА_7

Місцевий суд мотивував своє рішення тим, що покарання засудженому було призначено вироком суду від 04.05.2022, який був змінений ухвалою Вінницького апеляційного суду від 15.06.2022, саме з часу ухвалення апеляційним судом рішення необхідно відраховувати початок іспитового строку та на час судового розгляду він не закінчився.

Вимоги апеляційних скарг та узагальнені доводи осіб, що їх подали.

В апеляційній скарзі прокурора відділу Вінницької окружної прокуратури ОСОБА_8 ставиться питання про скасування ухвали Вінницького міського суду Вінницької області від 22 травня 2025 року через істотні порушення кримінального процесуального закону та неправильне застосування закону про кримінальну відповідальність.

Апеляційна скарга мотивована тим, що розгляд клопотання проводився у відсутність засудженого, що є грубим порушенням ст. 539 КПК України, крім того суд першої інстанції неправильно залишив дане клопотання без розгляду, оскільки у п. 9 Постанови Пленуму ВСУ від 24.10.2003 №7 вказано, що іспитовий строк обчислюється з дня постановлення вироку незалежно від того, судом якої інстанції застосовано ст. 75 КК України.

Позиції учасників судового провадження.

Прокурор ОСОБА_6 підтримав доводи апеляційної скарги з підстав, викладених в ній та просив задовольнити.

Засуджений ОСОБА_7 не заперечував проти задоволення апеляційної скарги прокурора.

Мотиви суду.

Заслухавши доповідача, виступи учасників провадження, дослідивши матеріали провадження та обговоривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд приходить до висновку, що апеляційна скарга прокурора підлягає до задоволення з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 404 КПК України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення в межах апеляційних скарг.

Відповідно до ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим та вмотивованим, тобто ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених КПК України; ухвалене на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до вимог ст. 94 КПК України; з наведенням належних і достатніх мотивів та підстав його ухвалення.

Як убачається з ухвали, зазначені вимоги закону судом не дотримано.

Так, згідно з п. 9 ч. КПК України під час виконання вироків суд, визначений частиною другою статті 539 цього Кодексу, має право вирішувати питання про звільнення від призначеного покарання з випробовуванням після закінчення іспитового строку.

Статтею 539 КПК України передбачено, у судове засідання викликаються засуджений, його захисник, законний представник, прокурор. Про час та місце розгляду клопотання (подання) повідомляються орган або установа виконання покарань, що відає виконанням покарання або здійснює контроль за поведінкою засудженого; лікарська комісія, що дала висновок стосовно питань застосування до засудженого примусового лікування або його припинення, у випадку розгляду відповідних питань; спостережна комісія, служба у справах дітей, якщо розглядається погоджене з ними клопотання; цивільний позивач і цивільний відповідач, якщо питання стосується виконання вироку в частині цивільного позову, інші особи у разі необхідності.

Неприбуття в судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про місце та час розгляду клопотання (подання), не перешкоджає проведенню судового розгляду, крім випадків, коли їх участь визнана судом обов`язковою або особа повідомила про поважні причини неприбуття.

За наслідками розгляду клопотання (подання) суд постановляє ухвалу, яка може бути оскаржена в апеляційному порядку.

У оскаржуваній ухвалі суду від 22.05.2025 зазначено, що засуджений ОСОБА_7 у судове засідання не з`явився, проте за словами представника органу пробації про дату, час та місце був повідомлений завчасно та належним чином.

Таким чином, засуджений ОСОБА_7 не викликався безпосередньо судом в судове засідання призначене на 22.05.2025, що свідчить про порушення права останнього на захист та права бути почутим (right to be heard), що закріплені ст. 63 Конституції України, ст. 20, 42, 43, 539 КПК України.

Відповідно до ст. 20 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, виправданий, засуджений має право на захист, яке полягає у наданні йому можливості надати усні або письмові пояснення з приводу підозри чи обвинувачення, право збирати і подавати докази, брати особисту участь у кримінальному провадженні, користуватися правовою допомогою захисника, а також реалізовувати інші процесуальні права, передбачені цим Кодексом.

Слідчий прокурор, слідчий суддя, суд підозрюваному, обвинуваченому зобов`язані роз`яснити його права та забезпечити право на кваліфіковану правову допомогу з боку обраного ним або призначеного захисника.

Згідно з ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обгрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Судове рішення проголошується публічно, але преса і публіка можуть бути не допущені в зал засідань протягом усього судового розгляду або його частини в інтересах моралі, громадського порядку чи національної безпеки в демократичному суспільстві, якщо того вимагають інтереси неповнолітніх або захист приватного життя сторін, або - тією мірою, що визнана судом суворо необхідною, - коли за особливих обставин публічність розгляду може зашкодити інтересам правосуддя.

У ст. 8 КПК України закріплено принцип верховенства права, зокрема зазначено, що кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Учасник справи повинен мати можливість захистити свою позицію в суді. Така можливість сприяє дотриманню принципу змагальності через право особи бути почутою та прийняттю обґрунтованого і справедливого рішення. Загальна концепція справедливого судочинства, яка охоплює основний принцип, згідно з яким провадження має бути змагальним, вимагає, щоб особа була поінформована про порушення справи та хід її розгляду.

Вказані вище обставини свідчать про істотне порушення судом першої вимог кримінального процесуального закону, що згідно з п. 3 ч. 1 ст. 409 КПК України може бути підставою для скасування або зміни судового рішення при розгляді справи в суді апеляційної інстанції.

Окрім цього, п. 4 ч. 1 ст. 409 КПК України, передбачено, що неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність є підставою для скасування або зміни судового рішення при розгляді справи в суді апеляційної інстанції.

Як вбачається з ухвали суду, суд вказав, що «3 матеріалів, які надійшли до суду вбачається, що ОСОБА_7 засуджений вироком Вінницького міського суду Вінницької області від 04.05.2022 до покарання у виді 3 (трьох) років позбавлення волі з позбавленням права керувати транспортними засобами на строк 3 (три) роки.

Проте, ухвалою Вінницького апеляційного суду від 15.06.2022 за ч. 2 ст. 286 КК України до покарання у виді 3 (трьох) років позбавлення волі без позбавлення права керувати транспортними засобами, на підставі ст. 75 КК України звільнений від відбування покарання з іспитовим строком 3 (три) роки.

Оскільки, вирок Вінницького міського суду Вінницької області 04.05.2022 був змінений ухвалою Вінницького апеляційного суду від 15.06.2022, у частині призначення покарання, то строки відбування покарання слід рахувати з моменту проголошення ухвали Вінницького апеляційного суду, тобто з 15.06.2022.

Так як ОСОБА_7 ухвалою Вінницького апеляційного суду від 15.06.2022 було визначене нове покарання у виді 3 (трьох) років позбавлення волі без позбавлення права керувати транспортними засобами, на підставі ст. 75 КК України звільнений від відбування покарання з іспитовим строком 3 (три) роки.

3 урахуванням вищевикладеного термін іспитового строку збігає 15.06.2025, а тому клопотання органу пробації про звільнення ОСОБА_7 від призначеного покарання, на підставі ч. 1 ст. 78 КК України, після закінчення іспитового строку, слід залишити без розгляду».

У той же час, чинним законодавством чітко регламентовано що іспитовий строк обчислюється з моменту проголошення вироку суду (ч. 1 ст. 165 Кримінально-виконавчого кодексу України).

Більше того у п. 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 24.10.2003 № 7 вказано, що іспитовий строк встановлюється судом тривалістю від одного до трьох років (ч. 3 ст. 75 КК), а неповнолітньому - від одного до двох років (ч. 3 ст. 104 КК). Цей строк обчислюється з дня постановлення вироку незалежно від того, судом якої інстанції застосовано ст. 75 КК України.

Зважаючи на це Вінницький міський суд Вінницькій області неправильно застосував закон України про кримінальну відповідальність у своїй ухвалі від 22.05.2025 щодо ОСОБА_7 .

Відповідно до п. 3, 4 ч. 1 ст. 409 КПК України, підставами для скасування або зміни судового рішення при розгляді справи в суді апеляційної інстанції, серед інших є істотне порушення вимог кримінального процесуального закону та неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність.

Згідно з ч. 1 ст. 412 КПК України, істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону є такі порушення вимог цього Кодексу, які перешкодили чи могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення.

Також п. 3 ч. 1 ст. 413 КПК України, передбачено, що неправильним застосуванням закону України про кримінальну відповідальність, що тягне за собою скасування або зміну судового рішення є неправильне тлумачення закону, яке суперечить його точному змісту.

Враховуючи вищезазначені обставини та норми права, ухвала Вінницького міського суду Вінницької області від 22.05.2025, якою залишено без розгляду клопотання Вінницького міського відділу філії Державної установи «Центр пробації» у Вінницькій області про звільнення від призначеного покарання після закінчення іспитового щодо засудженого ОСОБА_7 за ухвалою Вінницького апеляційного суду від 15.06.2022, є незаконною, необґрунтованою, та підлягає скасуванню через неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність та істотне порушення вимог кримінального процесуального закону.

Керуючись ст. 404, 405, 407, 409, 412, 413, 415, 419 КПК України апеляційний суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу прокурора відділу Вінницької окружної прокуратури ОСОБА_8 задовольнити.

Ухвалу Вінницького міського суду Вінницької області від 22 травня 2025 року про залишення без розгляду клопотання Вінницького міського відділу філії Державної установи «Центр пробації» у Вінницькій області про звільнення від призначеного покарання ОСОБА_7 , засудженого вироком Вінницького міського суду Вінницької області від 04.05.2022 за ч. 2 ст. 286 КК України скасувати через істотні порушення кримінального процесуального закону та неправильне застосування закону про кримінальну відповідальність.

Призначити новий розгляд даного клопотання у суді першої інстанції.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Відповідно до ч. 4 ст. 532 КПК України судове рішення суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту проголошення.

Судді: