Справа № 644/3384/24
Провадження № 1-кп/645/424/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 вересня 2025 року м. Харків

Немишлянський районний суд м.Харкова у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника обвинуваченого ОСОБА_4 /в режимі відеоконференції/,

обвинуваченого ОСОБА_5 , /в режимі відеоконференції/,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 001203 від 06.10.2021 року, за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 3,5 ст. 191, ч. 1 ст. 366, ч.ч. 1,2 ст. 209 КК України,

постановив:

На розгляді Немишлянського районного суду м. Харкова перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 001203 від 06.10.2021 року за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 3,5 ст. 191, ч. 1 ст. 366, ч.ч. 1,2 ст. 209 КК України.

11.06.2025р. до суду через підсистему «Електронний суд» надійшло клопотання захисника ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_4 про зменшення розміру застави у зазначеному кримінальному провадженні з 1 183 948 грн. до 454 200 грн. В обґрунтування поданого клопотання захисник зазначає, що ухвалою слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 01.03.2024 року до ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою з альтернативою внесення застави у сумі 1 183 948 гривень. Внаслідок внесення застави, ОСОБА_5 звільнено з-під варти, та він вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави з покладанням низки обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України. Захисник зазначає, що строк дії покладених на ОСОБА_5 обов`язків сплив 22.05.2024. Разом з цим, після обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу останній не допускав будь-яких порушень та беззаперечно виконував покладені на нього обов`язки, і відповідно, зменшилися ризики, які можливо існували під час обрання запобіжного заходу та визначення розміру застави. Захисник просить також суд врахувати майновий стан обвинуваченого, і зазначає, що розмір застави в порівнянні із розміром доходів є непропорційним. Окрім того, обвинувачений одружений, є багатодітним батьком та відповідно, має на утриманні трьох неповнолітніх дітей. Зазначені обставини, слідчий суддя при застосуванні запобіжного заходу не врахував, тому розмір застави має бути переглянутим в сторону зменшення, оскільки розмір застави є очевидно непомірним для обвинуваченого. Захисник також повідомив суд, що застава була внесена заставодавцем - Адвокатським об`єднанням «АРП».

Захисник ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_4 у підготовчому судовому засіданні подане клопотання підтримав, надав пояснення аналогічні викладеним у клопотанні. Зазначив, що ОСОБА_5 не вчиняв та не має намірів у подальшому вчиняти дії щодо ухилення від суду. Просив зменшити розмір застави.

Обвинувачений ОСОБА_5 підтримав клопотання та просив зменшити розмір застави.

Прокурор у підготовчому судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, вказав, що підстав для зменшення застави немає.

Заслухавши думки сторін кримінального провадження, вивчивши письмове клопотання захисника, суд дійшов наступного висновку.

Ухвалою слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 01.03.2024 рокудо ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою з альтернативою внесення застави в розмірі 391розмірів прожиткового мінімумі для працездатних осіб, що становить 1 183 948 гривень. При визначені розміру застави слідчий суддя виходив з того, що стороною обвинувачення доведено виключний випадок того, що розмір застави за особливо тяжке кримінальне правопорушення не зможе забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, тому слідчий суддя вважав за необхідне визначити розмір застави, який перевищує встановлений КПК України розмір для особливо тяжкого кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу.

Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Проте, наведені захисником обставини у сукупності із наданими доказами не є достатніми для прийняття рішення про зміну розміру застави шляхом її зменшення.

Той факт, що в період досудового розслідування та в період перебування кримінального провадження в провадженні суду ОСОБА_5 , сумлінно виконує, покладені на нього обов`язки, свідчить лише про те, що застосований до нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та визначена сума застави є такими, що достатньою мірою гарантують виконання покладених на обвинуваченого процесуальних обов`язків та забезпечують його належну поведінку у кримінальному провадженні.

Частиною 2 ст. 182 КПК України передбачена можливість внесення застави не тільки підозрюваним або обвинуваченим, а й іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

Згідно з ч. 7 ст. 182 КПК України підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Із змісту наведених статей вбачається, що внесення застави є правом заставодавця, а не обов`язком.

Тобто прийняття тією чи іншою особою (заставодавцем) такого рішення є добровільним.

Заставодавці самостійно обирають джерело грошових коштів, які мають бути внесені у якості застави та усвідомлюють або мають усвідомлювати, що ці кошти вносяться на увесь строк дії запобіжного заходу у вигляді застави, який є безстроковим. Лише припинення дії запобіжного заходу, відповідно до ч. 11 ст. 182 КПК України є підставою для повернення внесеної суми застави, у тому числі заставодавцю, у разі відсутності клопотання прокурора про звернення суми застави в дохід держави.

Завідомо непомірний розмір застави означає неможливість його внесення, однак те, що застава була внесена у визначеному розмірі 391 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, дає змогу для висновку, що такий розмір не був завідомо непомірний для заставодавця.

З огляду на вищезазначене, у заставодавця відсутні підстави очікувати, що грошові кошти, внесені ним у якості застави за підозрюваного/обвинуваченого, будуть йому обов`язково повернуті у найкоротший термін за його бажанням до припинення дії цього запобіжного заходу.

Згідно п.3 ч. 4 ст. 202 КПК України, з моменту звільнення з-під варти, у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Згідно вимог ст. 182 КПК України та параграфу 1 глави 18 КПК України не передбачено строку дії застави як запобіжного заходу.

З моменту внесення застави на підозрюваного покладаються обов`язки визначені ухвалою слідчого судді строком на два місяці та не продовження цих обов`язків не тягне за собою припинення дії запобіжного заходу у вигляді застави.

Закінчення строку дії покладених на підозрюваного слідчим суддею обов`язків не припиняє дію основного запобіжного заходу (яким в даному випадку є застава) і не являється підставою або умовою повернення визначеної в ухвалі про застосування запобіжного заходу і внесеної застави.

Враховуючи викладене, судом не встановлено правових підстав для задоволення клопотання захисника щодо зміни розміру застави шляхом її зменшення.

Керуючись статтями 177, 183, 331, 350, 372 КПК України, суд

постановив :

У задоволенні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_4 про зменшення розміру застави - відмовити.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1

Повний текст ухвали проголошено 12.09.2025 року.