У Х В А Л А

29 серпня 2025 року м. Кривий Ріг

Слідчий суддя Покровського районного суду міста Кривого Рогу ОСОБА_1 , розглянувши матеріали скарги адвоката ОСОБА_2 подану в інтересах ОСОБА_3 , в порядку ст. 206 КПК України про зобов`язання посадових та відповідальних осіб ІНФОРМАЦІЯ_1 припинити незаконне утримання ОСОБА_3 та зобов`язати органи досудового розслідування внести відомості до ЄРДР,

ВСТАНОВИВ:

До Покровського районного суду міста Кривого Рогу надійшла заява адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_3 , подана в порядку ст.206 КПК України на незаконне утримання особи.

В обґрунтування заяви ОСОБА_4 зазначає, що станом на 28 серпня 2025 року, ОСОБА_5 незаконно утримується у будівлі ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку з чим просить слідчого суддю:

- задовольнити скаргу та зобов`язання посадових та відповідальних осіб ІНФОРМАЦІЯ_1 припинити незаконне утримання вказаної особи та негайно звільнити його;

- зобов`язати органи досудового розслідування внести відомості до ЄРДР за фактом незаконного позбавлення волі (ст. 146 КК України).

Дослідивши вказане клопотання та матеріали додані до нього, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до п.18 ч.1 ст.3 КПК України, слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Кожен слідчий суддя суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться особа, яка тримається під вартою, має право постановити ухвалу, якою зобов`язати будь-який орган державної влади чи службову особу забезпечити додержання прав такої особи.

Тримання під вартою є винятковим і найбільш суворим запобіжним заходом, пов`язаним із позбавленням особи свободи, і полягає в примусовій ізоляції підозрюваного, обвинуваченого шляхом поміщення його в установи тримання під вартою на певний строк із підпорядкуванням вимогам режиму цих установ.

Відповідно до ст.3 Закону України «Про попереднє ув`язнення» підставою для попереднього ув`язнення є вмотивоване рішення суду про обрання як запобіжного заходу тримання під вартою або про застосування тимчасового чи екстрадиційного арешту, винесене відповідно до Кримінального і Кримінального процесуального кодексів України та/або рішення компетентного органу іноземної держави у випадках, передбачених законом, рішення суду про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на прохання Міжнародного кримінального суду про тимчасовий арешт або про арешт і передачу, а також постанова прокурора, прийнята у випадках та порядку, передбачених статтею 615 КПК України.

Установами для тримання осіб, щодо яких як запобіжний захід обрано тримання під вартою або до яких застосовано тимчасовий чи екстрадиційний арешт, є слідчі ізолятори Державної кримінально-виконавчої служби України, гауптвахти Військової служби правопорядку у Збройних Силах України. В окремих випадках, що визначаються потребою в проведенні слідчих дій, ці особи можуть перебувати в ізоляторах тимчасового тримання.

Отже, відповідно до ч. 1 ст.206 КПК України та Закону України «Про попереднє ув`язнення» слідчий суддя може зобов`язати орган державної влади чи службову особу додержатися прав такої особи, якщо вона тримається під вартою в слідчому ізоляторі Державної кримінально-виконавчої служби України, гауптвахті Військової служби правопорядку у Збройних Силах України, чи ізоляторі тимчасового тримання.

З аналізу ст. 206 КПК України можна зробити висновок, що вказана стаття регламентує відносини під час досудового розслідування, а саме - запобіжні заходи, затримання особи, а слідчий суддя забезпечує дотримання прав особи, яка тримається під вартою органом державної влади чи службовою особою, позбавлена свободи за відсутності судового рішення, яке набрало законної сили, або не звільнена з-під варти після внесення застави в установленому цим Кодексом порядку.

Разом з тим, із заяви ОСОБА_4 , слідує, що ОСОБА_3 не є затриманою особою в розумінні кримінально-процесуального законодавства, а тому повноваження слідчого судді на вказані правовідносини не поширюються.

Адвокат ОСОБА_4 , просить також зобов`язання органів досудового розслідування внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за фактом незаконного позбавлення волі (ст. 146 КК України).

При цьому, як свідчать долучені до зави документи, ОСОБА_4 , 09.07.2025, звертався до ВІДДІЛЕННЯ ПОЛІЦІЇ № 4 КРИВОРІЗЬКОГО РАЙОННОГО УПРАВЛІННЯ ПОЛІЦІЇ ГОЛОВНОГО УПРАВЛІННЯ НАЦІОНАЛЬНОЇ ПОЛІЦІЇ У ДНІПРОПЕТРОВСЬКІЙ ОЛАСТІ із заявою про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 146 КК України.

З цього приводу слідчий суддя зазначає, що підстави та порядок оскарження бездіяльності слідчого, дізнавача, прокурора під час досудового розслідування, яка, в тому числі, полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення регулюється положеннями ст.ст. 303 -309 КПК України.

Частиною 1 ст. 304 КПК України визначено, що скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

При цьому, скарга повертається, якщо скарга не підлягає розгляду в цьому суді (п.2.ч.2 ст.303 КПК України).

Частиною першою статті 306 КПК України встановлено, що скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - слідчим суддею Вищого антикорупційного суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318-380 цього Кодексу, з урахуванням положень цієї глави.

Територіальну підсудність скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора главою 26 розділу ІІІ КПК України не визначено.

Разом з тим, за загальними положеннями КПК України, до розгляду скарг в порядку ст.303 КПК України застосовуються положення ч.2 ст.132 КПК України, відповідно до яких клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого загального суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Така ж позиція щодо територіальної підсудності розгляду скарг в порядку ст. 303 КПК України, викладена в Постанові Верховного Суду від 30.07.2021 у справі №234/8753/21.

Частиною 2 статті 132 КПК України встановлено, що клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається: 1) до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, якщо інше не передбачено пунктом 2 цієї частини; 2) у кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду.

При цьому, органами досудового розслідування (органами, що здійснюють дізнання і досудове слідство), за змістом ч.1ст.38 КПК України, є: 1) слідчі підрозділи: органів Національної поліції; б) органів безпеки; в) органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства; г) органів Державного бюро розслідувань; 2) підрозділ детективів, підрозділ внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України.

Так, із заяви та доданих до неї матеріалів вбачається, що ОСОБА_4 звертався за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 146 КК України до Головного управління національної поліції в Дніпропетровській області із заявою в порядку ст. 214 КПК України, з огляду на затримання ОСОБА_3 невідомими особами та супроводження до районного територіального центру комплектування та соціальної підтримки.

Зважаючи на викладене вище, слідчий суддя доходить висновку, що підсудність розгляду скарги поданої в порядку ст. 303 КПК України визначається за місцезнаходженням того органу досудового розслідування, який допустив бездіяльність щодо невнесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей за результатами заяви, поданої в порядку ст. 214 КПК України, відповідно така скарга має розглядатися слідчим суддею того місцевого суду, у межах юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

ВІДДІЛЕННЯ ПОЛІЦІЇ № 4 КРИВОРІЗЬКОГО РАЙОННОГО УПРАВЛІННЯ ПОЛІЦІЇ ГОЛОВНОГО УПРАВЛІННЯ НАЦІОНАЛЬНОЇ ПОЛІЦІЇ У ДНІПРОПЕТРОВСЬКІЙ ОЛАСТІ, яке розглядає заяву адвоката ОСОБА_4 в порядку ст. 214 КПК України, не перебуває під територіальною юрисдикцією Покровського районного суду міста Кривого Рогу, у зв`язку з чим заява в частині зобов`язання органу досудового розслідування внести відомості в Єдиний реєстр досудових розслідувань не підлягає розгляду цим судом та повинна бути повернута на підставі п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України для звернення за підсудністю до слідчого судді Саксаганського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 7, 9, 132, 303, 304, 306 КПК України,

П О С Т А Н О В И В:

У відкритті провадження за скаргою, адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , в частині вимог щодо зобов`язання посадових та відповідальних осіб ІНФОРМАЦІЯ_1 припинити незаконне утримання ОСОБА_3 (в порядку ст. 206 КПК України) відмовити.

Скаргу адвоката ОСОБА_4 , подану в інтересах ОСОБА_3 , в частині вимог щодо зобов`язання органу досудового розслідування внести відомості до ЄРДР за фактом незаконного позбавлення волі (ст. 146 КК України) повернути особі, яка її подала.

Роз`яснити ОСОБА_4 та ОСОБА_3 право звернення до Саксаганського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області зі скаргою на бездіяльність уповноваженої особи (слідчого) ті, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1