Справа № 202/8097/25
Провадження № 1-кс/202/6090/2025
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ДНІПРА
УХВАЛА

25 серпня 2025 року м. Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду міста Дніпра ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у судовому засіданні клопотання старшого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , яке погоджене із прокурором у кримінальному провадження - заступник начальника першого відділу управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтриманням публічного обвинувачення Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у кримінальному провадженні №0000039 у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

Старший слідчий відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим із прокурором Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у кримінальному провадженні №0000039 у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що в провадженні СУ ГУНП в Дніпропетровській областіперебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000039 14.06.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 368 КК України.

22.08.2025 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , затримано в порядку ст. 208 КПК України.

22.08.2025 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 підтверджується: протоколами допиту свідка ОСОБА_8 від 21.08.2025, 22.08.2025; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками свідку ОСОБА_8 ; протоколом огляду, копіювання та вручення грошових коштів від 13.08.2025; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ; протоколом огляду, копіювання та вручення грошових коштів від 18.08.2025;

протоколом допиту свідка ОСОБА_11 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 ; випискою з медичної карти стаціонарного хворого №1670/12 від 22.08.2025; протоколом обшуку від 22.08.2025; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину ОСОБА_4 ; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину ОСОБА_13 ; іншими матеріали кримінального провадження в їх сукупності.

Прокурор указує на наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Так, підозрювана ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки остання обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, віднесеного ст.12 КК України до тяжких, які мають високий ступінь суспільної небезпеки, зумовленої наслідками не лише для конкретних осіб, а й для суспільства в цілому, і за вчинення якого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років.

На переконання сторони обвинувачення тяжкість та підвищена суспільна небезпека інкримінованого ОСОБА_4 кримінального правопорушення, міра покарання, якому може бути піддана підозрювана в разі доведення її вини, дають підстави вважати можливим ухилення від суду. Відсутність належних гарантій, які б переважали ризики, передбачені ст.177 КПК України, зокрема можливість підозрюваної переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, дають підстави вважати, що запобігти встановленому ризику можливо лише шляхом застосування щодо ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

ОСОБА_4 може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення. Даний ризик підтверджується тим, що слідством ще не встановлено всіх обставин вчинення даного кримінального правопорушення ОСОБА_4 , тривають слідчі дії направленні на виявлення та вилучення всіх речових доказів, документів, чому може завадити ОСОБА_4 перебуваючи на свободі.

ОСОБА_4 може незаконно впливати на свідків. Даний ризик підтверджується тим, що підозрювана ОСОБА_4 розуміє факт того, що підозра у вчиненні кримінального правопорушення базується у тому числі на показаннях свідків, тому вона може одноосібно або за допомогою інших осіб, незаконно впливати на них у кримінальному провадженні, та шляхом погроз або умовлянь із застосуванням фізичного або психологічного впливу примусити останніх до зміни своїх показів.

Також слідчий зазначав, що ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення. Даний ризик підтверджується тим, що підозрювана може продовжити вчиняти корупційні злочини або злочини спрямовані на приховання своєї попередньої злочинної діяльності з використанням службового становища.

Застосування до підозрюваної більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не зможе запобігти вищевказаним ризикам, тому просить застосувати до підозрюваної запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 діб.

Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримав та просив задовольнити. Зазначав, що зважаючи на тяжкість, специфіку кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , дані про особу підозрюваної, є необхідним визначити поза межами розміру застави, визначеному п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави 331 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме у такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваною покладених на неї обов`язків. Окрім цього, повідомив, що під час проведення обшуків у фігурантів зазначеного кримінального провадження були вилучені грошові кошти в загальному розмірі 950 000 грн.

Підозрювана обставини викладені в повідомленні про підозру не визнала, заперечувала щодо задоволення клопотання. Зазначала, що має низьку хвороб, а тому просила обрати більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Захисник заперечувала щодо задоволення клопотання, просила обрати більш м`який запобіжний захід. Зазначала, що підозра є необґрунтованою та відсутні будь-які ризики, що підозрювана може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України. Також звертала увагу слідчого судді на стан здоров`я підозрюваної та просила обрати більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. У разі обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою просив слідчого суддю визначити заставу в межах, визначених п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши у судовому засіданні доводи прокурора, думку підозрюваної, захисника, слідчий суддя приходить до таких висновків.

У провадженні в провадженні СУ ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000039 14.06.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 368 КК України.

22.08.2025 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , затримано в порядку ст. 208 КПК України.

22.08.2025 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Зокрема, у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року зазначено, що «обґрунтована підозра» означає існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, крім того, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином, вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

У пункті 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» зазначено, що «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок.

При цьому, обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Так, для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи недоведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Отже, слідчий суддя на стадії досудового розслідування для вирішення питання, зокрема, щодо обґрунтованості підозри не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини особи/осіб у вчиненні кримінального правопорушення чи її відсутності, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи/осіб до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування відносно такої особи запобіжного заходу, зокрема, у вигляді тримання під вартою.

Згідно з доводами, викладеними у клопотанні та документами наданими на підтвердження цих доводів, обґрунтованість підозри щодо вчинення інкримінованого кримінального правопорушення ОСОБА_4 підтверджується: протоколами допиту свідка ОСОБА_8 від 21.08.2025, 22.08.2025; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками свідку ОСОБА_8 ; протоколом огляду, копіювання та вручення грошових коштів від 13.08.2025; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ; протоколом огляду, копіювання та вручення грошових коштів від 18.08.2025; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 ; випискою з медичної карти стаціонарного хворого №1670/12 від 22.08.2025; протоколом обшуку від 22.08.2025; іншими матеріали кримінального провадження в їх сукупності.

При цьому, стороною захисту не надано доказів на підтвердження існування таких обставин, які б очевидно та беззаперечно свідчили про непричасність підозрюваної ОСОБА_4 до кримінального правопорушення, у вчиненні якого їй повідомлено про підозру, або вказували на необґрунтованість повідомленої підозри.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК України).

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність, зокрема, ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК (частина 2 статті 177 КПК України).

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрювана може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрювана обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що вона має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Слідчий суддя вважає, що прокурором у судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК, виходячи з наступного.

Ризик переховування підозрюваної ОСОБА_4 від органу досудового розслідування та/або суду існує та обумовлений тяжкістю ймовірного покарання та суворістю можливого вироку, оскільки ОСОБА_4 підозрюється у вчинені тяжкого кримінального правопорушення, за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавлення волі від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна.

Варто зазначити, що у рішенні ЄСПЛ у справі «Бессієв проти Молдови» суд вказав, що ризик втечі має оцінюватися судом у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню. Серйозність же покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти. Отже важливим критерієм, орієнтуючись на який слід застосовувати вид запобіжного заходу, повинна бути санкція за злочин, який інкримінується обвинуваченому.

На переконання слідчого судді, очікування можливого суворого покарання саме по собі може бути реальним мотивом та підставою для підозрюваної переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Це твердження узгоджується з позицією Європейського суду з прав людини, який зазначав, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування (п. 80 рішення у справі «Ілійков проти Болгарії»).

Отже, слідчий суддя погоджується з доводами прокурора, що наведені обставини свідчать про можливість підозрюваної ОСОБА_4 реалізувати ризик переховування від органів досудового розслідування та суду.

Слідчий суддя вважає, що ОСОБА_4 , ймовірно може сховати, знищити або спотворити, як безпосередньо так і через інших осіб, важливі для кримінального провадження речі та документи, які на цій стадії кримінального провадження ще не були одержані та належним чином зафіксовані органом досудового слідства. Тому, існування цього ризику слідчий суддя визнає спроможним.

Ризик впливу на свідків також існує як на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, так і на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків, та дослідження їх судом.

Відповідний незаконний вплив може стосуватись як свідків, які безпосередньо вказують на підозрювану як на особу, що вчинила злочин, так і свідків, які можуть надати свідчення щодо інших важливих обставин кримінального провадження, які не інкримінуються підозрюваній та не мають безпосереднього зв`язку із її особою (наприклад, показання понятих, які брали участь у слідчих діях).

Існування інших ризиків, передбачених ст.177 КПК України прокурором не доведено.

Виходячи з положень п. 4) ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосовано, зокрема, до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Санкція ч. 3 ст. 368 КК України передбачає покарання у вигляді позбавленням волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна.

Слідчому судді не надано відомостей щодо неможливості підозрюваній за станом здоров`я перебувати під вартою.

Слідчий суддя враховує, що ОСОБА_4 , раніше не судима, має постійне місце проживання, має місці соціальні зв`язки, в той же час зазначені обставини не можуть бути самодостатньою підставою для застосування до підозрюваної більш м`якого запобіжного заходу.

Крім встановлених ризиків, передбачених п. 1, п. 2, п. 3 ст. 177 КПК України, наявності обґрунтованої підозри, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя враховує дані про особу ОСОБА_4 , обставини кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання її винуватою, та вважає, що застосування до ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, є недостатнім і не зможе запобігти вищезазначеним ризикам.

За таких обставин клопотання слідчого необхідно задовольнити, застосувавши до ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 19.10.2025.

Відповідно до частини третьої статті 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваній розмір застави.

Згідно з п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у межах щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Разом з цим, ч. 5 ст. 182 КПК України надає можливість у виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних відповідно.

У рішенні «Мангурас проти Іспанії» (п. 78, 820) ЄСПЛ зазначив, що гарантії, передбачені п. 3 ст. 5 Конвенції, покликані забезпечити не компенсацію втрат, а, зокрема, прибуття обвинуваченого на судове засідання. Таким чином, сума (застави) повинна бути оцінена враховуючи самого підозрюваного, його активи та його взаємовідносини з особами, які мають забезпечити його безпеку, іншими словами, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри (впевненості) при якому перспектива втрати застави, у випадку відсутності на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб унеможливити перешкоджання особою встановленню істини у кримінальному провадженні.

Отже, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза його втрати утримувала б підозрювану від намірів та спроб порушити покладені на неї обов`язки та не є завідомо непомірним для підозрюваної.

У даному випадку, слідчий суддя вважає, що застава ОСОБА_4 може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки має місце виключність випадку.

Враховуючи всі обставини вчинення кримінального правопорушення, у якому підозрюється ОСОБА_4 , тяжкість кримінального правопорушення, роль підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, її майновий стан, суспільний інтерес, початкову стадію досудового розслідування, наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3 ст. 177 КПК України, застава в розмірі в розмірі 280 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто 847 840 грн., зможе забезпечити виконання покладених на підозрювану обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Застосовуючи щодо підозрюваної ОСОБА_4 альтернативний запобіжний захід у виді застави, який може бути внесений у будь-який момент до 19.10.2025 включно, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрювану обов`язки, визначені частиною 5 статті 194 КПК України, а саме: прибувати за першою вимогою до слідчого, прокурора суду, не відлучатися із населеного пункту, в якому вона зареєстрована, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; утримуватися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні; здати на зберігання свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Зазначені обов`язки релевантні встановленим ризикам та здатні їм запобігти у випадку внесення застави.

Отже, клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 176-178, 182-184, 193-194, 196-199 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , яке погоджене із прокурором у кримінальному провадження - заступник начальника першого відділу управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтриманням публічного обвинувачення Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у кримінальному провадженні №0000039 у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України задовольнити.

Застосувати відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 19.10.2025 включно.

Одночасно визначити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 280 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто 847 840 (вісімсот сорок сім тисяч вісімсот сорок) грн., яка може бути внесена як самою підозрюваною, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області в будь-який момент протягом дії ухвали до 19.10.2025 включно.

Покласти на підозрювану ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в разі внесення застави наступні обов`язки: прибувати за першою вимогою до слідчого, прокурора суду, не відлучатися із населеного пункту, в якому вона зареєстрована, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; утримуватися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні; здати на зберігання свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Термін дії обов`язків, покладених слідчим суддею, у разі внесення застави до 19.10.2025 включно.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1