Справа №766/8305/25
н/п 1-кс/766/5949/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 липня 2025 року

Слідчий суддя Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_1 за участю:

секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Відділу поліції № 1 Херсонського районного управління поліції Головного управління національної поліції в Херсонській області ОСОБА_4 про продовження ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою,

встановила:

Слідчий звернувся до слідчого судді з клопотанням про продовження підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування до 26.08.2025 без визначення застави.

Обґрунтування клопотання:

Слідчим відділенням Відділу поліції № 1 Херсонського РУП ГУНП України в Херсонській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001292 від 27.05.2025 за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ст. 115 ч. 1 КК України.

Нагляд за додержанням законів під час досудового розслідування у даному кримінальному провадженні у формі процесуального керівництва здійснюється Херсонською окружною прокуратурою Херсонської області.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи 27.05.2025 близько 17:00 години за місцем свого проживання в приміщенні квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , в ході раптово виниклого словесного конфлікту з ОСОБА_7 наніс останньому, із використанням гострого предмета, множинні колото-різані поранення тулуба з ушкодженням внутрішніх органів, та згідно лікарського свідоцтва про смерть №0000529 виданого КУ «Бюро судово-медичної експертизи» ХОР від 28.05.2025 причиною, що призвела 27.05.2025 до смерті ОСОБА_7 : Гостра крововтрата, множинні колото-різані поранення тулуба з ушкодженням внутрішніх органів.

29.05.2025 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Херсон, українцю, громадянину України, проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимому, повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

16.06.2025 ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання строком дії до 29.07.2025.

23.07.2025 Херсонським апеляційним судом ухвалу слідчого судді Херсонського міського суду Херсонської області від 16.06.2025 скасовано і застосовано підозрюваному ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 27.07.2025 включно.

Причетність ОСОБА_5 до вчинення злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, повністю підтверджується наступними доказами, отриманими під час досудового розслідування, долученими слідчим до матеріалів клопотання.

Таким чином, на підставі зібраних в ході проведення досудового розслідування доказів вбачається, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ст. 115 ч. 1 КК України.

Досудове розслідування вказаного кримінального провадження повинно бути закінчено до 29 липня 2025 року.

Однак, у зв`язку зі складністю кримінального провадження та необхідністю проведення ряду слідчих (розшукових) та процесуальних дій, 22.07.2025 постановою керівника Херсонської окружної прокуратури Херсонської області ОСОБА_8 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжено до 29 серпня 2025 року.

Водночас, строк дії вищевказаної ухвали Херсонського апеляційного суду від 23.07.2025 закінчується 27.07.2025 (включно), а тому необхідно розглянути питання щодо продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 з метою отримання висновків призначених судових експертиз, проведення яких доручено експертам Миколаївського НДЕКЦ МВС України та Херсонської філії судових експертиз ДУ «Інститут судової психіатрії МОЗ України», котрі, як окремо, так і у своїй сукупності з іншими доказами підтверджуватимуть чи спростовуватимуть причетність підозрюваного ОСОБА_5 до вказаного злочину.

Так, зважаючи на те, що завершити досудове розслідування в строк дії ухвали слідчого судді неможливо через значне навантаження вказаних експертних установ у зв`язку із великою кількістю призначених до них експертиз, а заявлені при обранні підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ризики, визначені ст. 177 КПК України, на сьогодні об`єктивно наявні та не зменшились, а відтак виправдовує подальше тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 ..

Аналізуючи матеріали кримінального провадження сторона обвинувачення приходить до висновку, що продовжує існувати ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме - підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду. Даний ризик підтверджується тим, що підозрюваний ОСОБА_5 не одружений, дітей чи інших утриманців не має, що свідчить про недостатність його соціальних зв`язків. Крім того, про існування вказаного ризику свідчить і те, що тяжкість покарання, яке загрожуватиме ОСОБА_5 у разі визнання його винним в інкримінованому йому кримінальному правопорушенні за ч. 1 ст. 115 КК України передбачає безальтернативне позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років.

Далі в обґрунтування ризику переховування слідчий у клопотанні посилається на рішення Європейського суду з прав людини, лист Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, Європейську конвенцію про захист прав та основоположних свобод людини

Крім того, продовжує існувати і ризик, визначений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме - підозрюваний може незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, оскільки останні є знайомими підозрюваного та мешкають у одному із ним будинку, а тому підозрюваний ОСОБА_5 може здійснити на них вплив шляхом підбурювання, вмовляння, залякування, підкупу з метою їх спонукання до ненадання в суді показів, перекручування або спотворення обставин, які їм достовірно відомі, з метою уникнення кримінальної відповідальності.

При встановленні наявності зазначеного ризику слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від свідків у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

Враховуючи вищенаведене, зважаючи на суспільний інтерес, який з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод, що відповідає позиціям Європейського суду з прав людини, і на даний час продовжує існувати ризик, для застосування запобіжного заходу, сторона обвинувачення вважає виправданим продовжити застосовування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 ..

Виходячи із вищезазначеного, з метою запобігання протиправній поведінці підозрюваного ОСОБА_5 , уникнення настання ризиків переховування від органів досудового розслідування та суду і незаконного впливу на свідків, передбачених ст. 177 КПК України, які на даний час не зменшились, а також з метою забезпечення виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, є необхідним продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного.

На підставі викладеного, враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, а також ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватись від органу досудового розслідування та суду та незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, передбачених частиною першою статті 177 КПК України.

Доводи сторін у судовому засіданні:

Прокурор в судовому засіданні просив клопотання задовольнити за підставами, викладеними у клопотанні. Пояснив, що ризики, заявлені у клопотанні продовжують існувати, не зменшилися, та вважає клопотання обґрунтованим. На питання слідчого судді зазначив, що безпосередніх свідків події у кримінальному провадженні немає; є тільки свідки, які бачили підозрюваного вже після вчинення ним правопорушення, всі вони допитані, фактів ухилення чи спроби втечі з боку підозрюваного відсутні, факти неявки на виклик слідчого чи невиконання ОСОБА_5 своїх обов`язків як підозрюваного також відсутні.

Слідчий підтримав клопотання, а також підтвердив відсутність порушень підозрюваним своїх обов`язків як підозрюваного. Також повідомив, що з підозрюваним виконано всі слідчі дії, які мали бути проведені за його участі, у тому числі, проведено слідчий експеримент, ОСОБА_5 самостійно приходив до слідчого на кожну вимогу та брав добровільну участь у всіх слідчих діях, слідству не перешкоджав. У кримінальному провадженні залишилося отримати 8 висновків судово-медичних експертиз, де підозрюваний участі не приймає.

Захисник підозрюваного заперечив проти задоволення клопотання, пояснив, що має обґрунтовані сумніви щодо процесуальної адекватності учасників судового процесу, а саме: слідчого, як заявника клопотання, та прокурора, який його погоджував. Заявлене клопотання суперечить тим фактам, які носять підтверджувальний характер та не заперечуються органом досудового розслідування. Звернув увагу на те, що ухвалою Херсонського апеляційного суду було скасовано ухвалу слідчого судді про застосування його підзахисному запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання, та всупереч вимогам статті 199 КПК України, яка передбачає обов`язковість подання клопотання за 5 днів до закінчення строку, не встигаючи у ці строки, слідчий все одно ініціює подання даного клопотання. Також зазначив, що до матеріалів клопотання було додано розписку про вручення клопотання 24.07.2025 о 15:38, яке підозрюваному вручалось вже в слідчому ізоляторі, без участі захисника, що порушує вимоги ст. 115 КПК України, про вручення клопотання захисника не сповіщали, через процесуальні застереження сторона захисту не може погодитися з висновком, що клопотання придатне для його розгляду через порушення вказаних процесуальних вимог. Крім того, захисник пояснив, що сторона захисту не вбачає підстав для розгляду і задоволення поданого слідчим клопотання, оскільки повинні бути наявні якісь обставини, які б свідчили про продовження існування ризиків, тобто, які вже сталися або могли статися до 23.07.2025, ніяких подібних фактів або приводів і підстав, які б надавали слідчому підстави вважати, що підозрюваний може ставитися до своїх обов`язків не сумлінно, немає, підстави для ініціювання клопотання продовження строків є не обґрунтованими. Звернув увагу на те, що ОСОБА_5 завжди з`являвся на першу ж вимогу слідчого, а таких вимог було достатньо, на підтвердження чого долучив до матеріалів клопотання 10 повісток про виклик до слідчого, за участю його підзахисного було проведено слідчий експеримент, в якому ОСОБА_5 добровільно та повною мірою брав участь, на всі експертизи він також з`являвся без запізнень та нарікань з боку слідчого. Крім того, захисник зазначив, що після повідомлення його підзахисному про підозру, зважаючи на обставини правопорушення, до Єдиного реєстру досудових розслідувань мали б бути внесені відомості про отримання ОСОБА_5 тяжких тілесних ушкоджень встановленою чи встановленою особою, тобто, ОСОБА_5 за вказаним фактом має перебувати у статусі потерпілого, чого органом досудового розслідування не зроблено. Звернув увагу на те, що в матеріалах провадження є висновок експерта, в якому зазначено характер тілесних ушкоджень, наявних у обох учасників події, зазначено характер нанесення ударів, відповідно до якого отримані ОСОБА_5 поранення відповідають тим обставинам, які можуть перевести його в статус потерпілого. Погодився із твердженням слідчого про те, що для того, щоб дійти правильного висновку про повну картину події, яка сталася за участю ОСОБА_5 , необхідно отримати всі висновки експертів, які ще готуються, зокрема висновки з приводу виявлених плям в квартирі тощо, для чого потрібен додатковий час. Просить відмовити слідчому та прокурору у задоволенні клопотання та змінити його підзахисному запобіжний захід на особисте зобов`язання. У разі застосування ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, просив взяти до уваги той факт, що він працює та згідно робочого графіку має нічні чергування.

Підозрюваний повністю підтримав позицію свого захисника, повідомив, що співпрацює із слідством, тікати нікуди не збирається, всі вимоги слідчого чи суду виконував завжди беззаперечно. Просив застосувати запобіжний захід, не пов`язаний із триманням під вартою.

Мотивація суду:

Заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали справи, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

2. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Ухвалою слідчого судді Херсонського міського суду Херсонської області від 16.06.2025 ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

23.07.2025 Херсонським апеляційним судом ухвалу суду першої інстанції ОСОБА_5 скасовано і застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 27.07.2025 без визначення розміру застави.

Судом апеляційної інстанції під час застосування підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою названо наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3 ст. 177 КПК України.

Слідчий у клопотанні написав, а прокурор у судовому засіданні повторив, що ризики, передбачені п. п. 1, 3 ст. 177 КПК України, не зменшилися та продовжують існувати, проте всупереч вимогам ст.ст.184, 199 КПК України, на обґрунтування ризиків не надали жодних доказів, а навпаки зазначили обставини, які свідчать про відсутність ризиків.

Вимоги до клопотання про продовження строку тримання під вартою визначені ст.199 КПК України. Згідно вимог вказаної норми КПК України клопотання продовження строку тримання під вартою має бути подано не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою і в клопотанні мають бути викладені обставини, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою.

В даному випадку клопотання не містить викладу жодної обставини, яка б свідчила про заявлені ризики, а в судовому засіданні слідчий з прокурором пояснили відсутність ризиків. А згідно змісту клопотання із клопотанням про продовження строку тримання під вартою слідчий звернувся тільки тому, що «строк дії ухвали Херсонського апеляційного суду від 23.07.2025 закінчується 27.07.2025 (включно), а тому необхідно розглянути питання щодо продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 з метою отримання висновків призначених судових експертиз, проведення яких доручено експертам Миколаївського НДЕКЦ МВС України та Херсонської філії судових експертиз ДУ «Інститут судової психіатрії МОЗ України», котрі, як окремо, так і у своїй сукупності з іншими доказами підтверджуватимуть чи спростовуватимуть причетність підозрюваного ОСОБА_5 до вказаного злочину.

Тобто, підозрюваного необхідно тримати під вартою не тому, що існують ризики, а тому, що закінчується строк дії ухвали суду, якою підозрюваного взято під варту, і не отримані висновки експертів.

Перерахованих у клопотанні ризиків, але не підтверджених жодними доказами, не було встановлено під час судового розгляду, а тому підозрюваному не може бути застосовано найсуворіший запобіжний захід.

Слідчий суддя враховує те, що підозрюваний з часу повідомлення йому про підозру 29.05.2025, застосування йому запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання 16.06.2025, і до часу взяття його під варту апеляційним судом 27.07.2025, не порушив жодного процесуального обов`язку підозрюваного. Слідчий суддя враховує також обґрунтовані пояснення захисника про зміну кваліфікації правопорушення, вчиненого підозрюваним, після отримання висновків експертиз.

Слідчий у клопотанні жодним чином не обґрунтував неможливість застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, як того вимагається частиною 1 ст.183 КПК України, не зазначивши про це ані слова.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку про можливість застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання, що буде достатнім для досягнення мети кримінального провадження. Даний запобіжний захід буде стримуючим фактором для виконання підозрюваним процесуальних обов`язків.

Щодо покладення обов`язків, визначених ч.5 ст.194 КПК України:

У зв`язку із обранням підозрюваному запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, та встановлення ризиків кримінального провадження, слідчий суддя вважає за необхідне визначити такі обов`язки, які забезпечать встановлені ризики, а саме: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду, в провадженні яких перебуватиме дане кримінальне провадження; не відлучатися з м. Херсона без дозволу слідчого, прокурора, суду, в провадженні яких перебуватиме дане кримінальне провадження; повідомляти слідчого, прокурора чи суд, в провадженні яких перебуватиме дане кримінальне провадження, про зміну свого місця проживання.

У відповідності до ч.7 ст.194 КПК України обов`язки, передбачені ч.5 цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного на строк не більше двох місяців.

Керуючись ст.ст.132, 177, 178, 179, 183, 184, 194, ч.2 ст.376 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и л а:

Відмовити слідчому у задоволенні клопотання.

Застосувати підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді особистого зобов`язання.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 такі обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду, в провадженні яких перебуватиме дане кримінальне провадження;

- не відлучатися з м. Херсона без дозволу слідчого, прокурора, суду, в провадженні яких перебуватиме дане кримінальне провадження;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд, в провадженні яких перебуватиме дане кримінальне провадження, про зміну свого місця проживання.

Звільнити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти у залі суду.

Строк дії ухвали до 26 серпня 2025 року.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Херсонського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1