ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/803/1572/25 Справа № 204/7812/25 Суддя у 1-й інстанції - ОСОБА_1 Суддя у 2-й інстанції - ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 вересня 2025 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:

головуючої судді ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу представника ОСОБА_5 , - адвоката ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Чечелівського районного суду міста Дніпра від 29 липня 2025 року про залишення без задоволення скарги адвоката ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_5 на бездіяльність уповноваженої особи ВП № 3 ДРУП № 1 ГУНП в Дніпропетровській області щодо невнесення відомостей до ЄРДР, -

за участі:

секретаря судового засідання: ОСОБА_7

адвоката ОСОБА_6

В С Т А Н О В И Л А:

Ухвалою слідчого судді Чечелівського районного суду міста Дніпра від 29 липня 2025 року залишено без задоволення скаргу адвоката ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_5 на бездіяльність уповноваженої особи ВП № 3 ДРУП № 1 ГУНП в Дніпропетровській області щодо невнесення відомостей до ЄРДР

Рішення слідчого судді обґрунтовано тим, що ОСОБА_5 звернувся до ВП № 3 ДРУП № 1 ГУНП в Дніпропетровській області з заявою про вчинення кримінального правопорушення суддею ОСОБА_8 , яке полягало в обмеженні доступу до правосуддя учасникам судового процесу. Проте, з самого звернення ОСОБА_5 та наданих в судовому засіданні пояснень захисника, не вбачається конкретних обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

В апеляційній скарзі:

- адвокат ОСОБА_6 просить поновити строк на апеляційне оскарження, скасувати ухвалу слідчого судді та задовольнити скаргу ОСОБА_5 .

В обґрунтування клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження вказує, що оскаржена ухвала датована 29 липня 2025 року, отже, п`ятиденний строк на її оскарження спливає 03 липня 2025 року, однак, під час оголошення повного тексту ухвали скаржник участі не приймав (не викликався), а з її текстом мав можливість ознайомитись через електронний суд лише з 0 червня 2025 року. Отже, на переконання адвоката, строк на подання скарги має бути поновлений, як такий, що пропущений із поважних причин.

Обґрунтовуючи апеляційній вимоги по суті адвокат вказує на те, що слідчий суддя не у повній мірі з`ясував усіх обставин, які зумовили на звернення ОСОБА_5 до правоохоронних органів із заявою про вчинення кримінального правопорушення.

Вказує, що слухання судової справи у приміщенні Дніпропетровського окружного адміністративного суду не відбувалось, а після відвідування суддею ОСОБА_9 кабінету голови суду ОСОБА_10 , де перебував декілька хвилин та спілкувався із головою суду, після чого вийшов до присутніх у коридорі учасників справи та повідомив, що справу № 160/25282/24 знято з розгляду із посиланням на наявність нібито тривалої повітряної тривоги, хоча у цей проміжок часу повітряної тривоги у місті Дніпро не було, що свідчить про наявність ознак втручання голови суду в діяльність судді.

Вирішуючи питання дотримання строку оскарження судового рішення, враховуючи, що під час оголошення повного тексту ухвали сторони не були присутні, з метою не порушення права ОСОБА_5 на доступ до правосуддя, колегія суддів вважає за необхідне поновити строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді.

Заслухавши адвоката ОСОБА_6 , який підтримав доводи і вимоги апеляційної скарги, просив їх задовольнити, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів виходить з наступного.

Відповідно до ст. 404 КПК України, суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Доводи адвоката ОСОБА_6 про те, що посадова особа органу досудового розслідування повинна обов`язково внести надані ним відомості про вчинене кримінальне правопорушення до ЄРДР, не є слушними, з огляду на таке.

Так, відповідно ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Окрім цього, внесення відомостей до ЄРДР також врегульовано Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженим наказом Генерального прокурора України № 298 від 30.06.2020 року, згідно з пунктом 2 глави 1 розділу ІІ «Порядок формування та ведення Реєстру» якого, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 4 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Разом з цим, приписи ч. 1 ст. 214 КПК України не передбачають обов`язку слідчого чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема ті, що не містять у собі короткого викладу обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Вищезазначені положення закону дають підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо ж зі змісту заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР і це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Таким чином, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

В пункті 36 постанови Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 зазначено, що у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Отже, слідчий суддя при відсутності правових підстав не позбавлений можливості відмовити у задоволенні скарги щодо зобов`язання внести відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Як слідує зі змісту скарги адвоката ОСОБА_6 , останній просить зобов`язати уповноважену особу ВП № 3 ДРУП № 1 ГУНП в Дніпропетровській області внести до ЄРДР відомості про вчинення кримінального правопорушення за його заявою, яке полягає у обмеженні суддею ОСОБА_8 доступу до правосуддя учасникам судового процесу.

В даному враховується, що особа, яка робить таку заяву, має повідомити фактичні обставини поводження з нею і надати їм певне підтвердження або, якщо це неможливо з об`єктивних причин, інформацію, яка дасть можливість її перевірити і отримати підтвердження заяви. Хоча на заявника не може покладатися надмірний тягар обґрунтування заяви, однак він має надати інформацію, яка хоча б prima facie (з першого погляду) давала підстави для висновку про те, що кримінальне правопорушення могло мати місце.

За відсутності будь-якої інформації, яка піддається перевірці, заява про вчинене кримінальне правопорушення не може бути визнана «обґрунтованою» і, таким чином, не створює обов`язку щодо внесення відомостей до ЄРДР.

Отже, залишаючи без задоволення вимоги скарги адвоката ОСОБА_6 , слідчий суддя своє рішення мотивував та обґрунтував тим, що заява скаржника не містить об`єктивних даних, які б свідчили про можливе вчинення вказаною особою кримінального правопорушення, а також не викладено конкретних обставин, які можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, про яке вказує скаржник.

З огляду на наведене вище, не встановлено порушення службовими особами ВП № 3 ДРУП № 1 ГУНП в Дніпропетровській області вимог ч. 4 ст. 214 КПК України, а отже ухвала слідчого судді є законною та обґрунтованою та такою, яка не підлягає скасуванню з мотивів, наведених в апеляційній скарзі, а відтак, апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді залишити без змін.

Керуючись ст. ст. 404, 405, 407, 419, 422 КПК України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Клопотання адвоката ОСОБА_6 про поновлення строку на апеляційне оскарження, - задовольнити.

Апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_6 , - залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Чечелівського районного суду міста Дніпра від 29 липня 2025 року про залишення без задоволення скарги адвоката ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_5 на бездіяльність уповноваженої особи ВП № 3 ДРУП № 1 ГУНП в Дніпропетровській області щодо невнесення відомостей до ЄРДР, - залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та касаційному оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4