Номер провадження 1-кс/754/2859/25
У Х В А Л А

Іменем України

25 серпня 2025 року місто Київ

Слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві в приміщенні суду скаргу представника скаржника ОСОБА_3 в інтересах скаржника ОСОБА_4 на бездіяльність прокурора та зобов`язання прокурора або слідчого вчинити певну дію,

в с т а н о в и в :

до слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва 21.08.2025 надійшла скарга представника скаржника ОСОБА_3 в інтересах скаржника ОСОБА_4 на бездіяльність прокурора Деснянської окружної прокуратури м. Києва, яка полягає у не розгляді клопотання в порядку ст. 220 КПК України та зобов`язання прокурора або слідчого вчинити певну дію.

Скаргу мотивує тим, 11.08.2025 ним, захисником ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 , було подано заяву до Деснянської окружної прокуратури м. Києва з проханням визнати ОСОБА_4 потерпілою у межах кримінального провадження №0002458.

13.08.2025 першим заступником керівника Деснянської окружної прокуратури м. КиєваОСОБА_5 , листом за №57-7496вих-25 передано зазначену заяву до СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві з дорученням її розглянути.

Однак, станом на момент подання скарги жодного процесуального рішення у формі постанови про визнання ОСОБА_4 потерпілою або мотивованої постанови про відмову у такому визнанні не було ухвалено, що свідчить про явну процесуальну бездіяльність, в зв`язку з чим ним було подано до суду вказану скаргу.

В судове засідання представник скаржника не з`явився, направив до суду заяву про розгляд справи за його відсутності. Просить скаргу задовольнити.

Прокурор в судове засідання не з`явилася. До суду подалала заяву про розгляд скарги за її відсутності, разом з поясненнями в яких зазначає, що 11.08.2025 на адресу Деснянської окружної прокуратури м. Києва надійшла заява захисника ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 , про визнання ОСОБА_4 потерпілою в кримінальному провадженні №0002458 від 27.09.2022. За результатами розгляду вказаної заяви, її було скеровано до Деснянського УП ГУНП у м. Києві для розгляду та прийняття рішення. Вказана заява ОСОБА_3 розглянуто відповідно до вимог ЗУ «Про звернення громадян», оскільки з клопотаннями в порядку ст. 220 КПК України має звертатись виключно сторони кримінального провадження, а як вбачається зі змісту заяви про визнання потерпілою ОСОБА_4 та матеріалів кримінального провадження, ОСОБА_4 не є стороною у вказаному кримінальному провадженні. Просила відмовити в задоволенні скарги захисника ОСОБА_3 .

Відповідно до ст. 306 ч. 3 КПК України відсутність представника скаржника та прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали скарги, приходить до наступного висновку.

Так/, положенням ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого, прокурора під час досудового розслідування чітко визначено та регламентовано главою 26 КПК України.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача, прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ст. 303 ч. 1 КПК України, де пунктом 1 передбачено, що на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає серед іншого у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Відповідно до ст. 220 ч. 1, 2 КПК України, клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій та у випадках, установлених цим Кодексом, іншої особи, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, або її представника слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав. Про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй.

Слідчим суддею, під час розгляду скарги, встановлено, що 11.08.2025 захисник ОСОБА_3 подав заяву до Деснянської окружної прокуратури м. Києва в інтересах ОСОБА_4 з проханням визнати її потерпілою в кримінальному провадженні №0002458 від 27.09.2022.

13.08.2025 вказана заява була передана до Деснянського УП ГУНП у м. Києві для розгляду та прийняття рішення. Станом на день подання скарги вказана заява Деснянським УП ГУНП у м. Києві не розглянута, що на думку представника скаржника, свідчить про бездіяльність прокурора, яка полягає у невиконанні вимог кримінального процесуального законодавства щодо своєчасного прийняття процесуального рішення за поданою заявою.

Однак, в даному випадку відсутня бездіяльність прокурора, оскільки заяву захисника ОСОБА_3 від 11.08.2025 за результатами розгляду було направлено до Деснянського УП ГУНП у м. Києві для подальшого її розгляду та прийняття рішення.

Порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування встановлено статтями 303-308 КПК України.

Пунктами 1-11 частини 1 статті 303 КПК України визначено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені на досудовому провадженні, а згідно з частиною 2 статті 303 КПК скарги на інші рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора не розглядаються під час досудового розслідування і можуть бути предметом розгляду під час підготовчого провадження у суді згідно з правилами статей 314-316 цього кодексу.

Зокрема, ст. 303 ч. 1 п. 1 КПК України передбачено право оскарження бездіяльності слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Також, ст. 303 ч. 1 п. 5 КПК Українипередбачено, що на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення прокурора, слідчого, дізнавача про відмову у визнанні потерпілим - особою, якій відмовлено у визнанні потерпілою.

Системне тлумачення цих норм свідчить, що КПК передбачає право звернутися до слідчого судді зі скаргою не на будь-яку бездіяльність слідчого, прокурора, а лише щодо їх безпосередніх обов`язків, строк виконання яких чітко регламентований КПК України.

Відповідно до частин 1-5 статті 55 КПК України, потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, а також юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди. Права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого. Потерпілому вручається пам`ятка про процесуальні права та обов`язки особою, яка прийняла заяву про вчинення кримінального правопорушення. Потерпілим є також особа, яка не є заявником, але якій кримінальним правопорушенням завдана шкода і у зв`язку з цим вона після початку кримінального провадження подала заяву про залучення її до провадження як потерпілого. Потерпілим не може бути особа, якій моральна шкода завдана як представнику юридичної особи чи певної частини суспільства. За наявності очевидних та достатніх підстав вважати, що заява, повідомлення про кримінальне правопорушення або заява про залучення до провадження як потерпілого подана особою, якій не завдано шкоди, зазначеної у частині 1 цієї статті, слідчий або прокурор виносить вмотивовану постанову про відмову у визнанні потерпілим, яка може бути оскаржена слідчому судді.

Крім того, ст. 60 КПК України визначено, що заявником є фізична або юридична особа, яка звернулася із заявою або повідомленням про кримінальне правопорушення до органу державної влади, уповноваженого розпочати досудове розслідування, і не є потерпілим.

При цьому за частиною 2 вказаної статті, заявник має право:

1) отримати від органу, до якого він подав заяву, документ, що підтверджує її прийняття і реєстрацію;

1-1) отримувати витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань;

2) подавати на підтвердження своєї заяви речі і документи;

3) отримати інформацію про закінчення досудового розслідування.

За змістом наведених норм, КПК чітко відокремлює процесуальні статуси заявника та потерпілого із різними обсягами їх процесуальних прав, а також визначає, що безумовною підставою для набуття будь-якою особою статусу потерпілого у кримінальному провадженні є подання відповідної заяви, тоді як оскарженню підлягає лише відмова в цьому.

Разом з тим, з матеріалів скарги вбачається, що 11.08.2025 представником скаржника до Деснянської окружної прокуратури м. Києва подано заяву про визнання потерпілоюОСОБА_4 , в кримінальному провадженні №0002458 від 27.09.2022, проте будь-якої відмови у задоволенні такого клопотання скаржником не надано.

Крім того, необхідно зазначити, що ст. 220 ч.ч. 1, 2 КПК України визначено, що клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій та у випадках, установлених цим Кодексом, іншої особи, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, або її представника слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав. Про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй.

Відповідно до ст. 223 ч.ч. 1, 2, 6 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні. Підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети . Слідча (розшукова) дія, що здійснюється за клопотанням сторони захисту, потерпілого, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, проводиться за участю особи, яка її ініціювала, та (або) її захисника чи представника, крім випадків, коли через специфіку слідчої (розшукової) дії це неможливо або така особа письмово відмовилася від участі в ній . Під час проведення такої слідчої (розшукової) дії присутні особи, що її ініціювали, мають право ставити питання, висловлювати свої пропозиції, зауваження та заперечення щодо порядку проведення відповідної слідчої (розшукової) дії, які заносяться до протоколу.

Таким чином, клопотання про залучення як потерпілого в кримінальному провадженні само по собі не належить до категорії клопотань про виконання будь-яких процесуальних дій, оскільки до таких належать винятково дії, спрямовані на виконання завдань кримінального провадження, визначених статтею 2 КПК України.

Також вимоги скаржника не підпадають під будь-яку іншу підставу оскарження бездіяльності, визначену ст. 303 ч. 1 КПК України.

Крім того, як зазначив прокурор в поданій заяві, 13.08.2025 Деснянським УП ГУНП у м. Києві отримано, заяву захисника ОСОБА_3 та прийнято її до розгляду в порядку ЗУ «Про звернення громадян», оскільки він та скаржник ОСОБА_4 не є сторонами в кримінальному порядку, як зазначено ст. 220 КПК України.

Так, ст. 20 ЗУ «Про звернення громадян» від 02.10.1996 № 393/96-ВР зазначає, що звернення розглядаються і вирішуються у термін не більше одного місяця від дня їх надходження, а ті, які не потребують додаткового вивчення, - невідкладно, але не пізніше п`ятнадцяти днів від дня їх отримання. Якщо в місячний термін вирішити порушені у зверненні питання неможливо, керівник відповідного органу, підприємства, установи, організації або його заступник встановлюють необхідний термін для його розгляду, про що повідомляється особі, яка подала звернення. При цьому загальний термін вирішення питань, порушених у зверненні, не може перевищувати сорока п`яти днів.

А відтак, строк розгляду заяви ОСОБА_3 від 11.08.2025 про визнання потерпілою в інтересах ОСОБА_4 у межах кримінального провадження №0002458, станом дань подання вказаної скарги 21.08.2025 не закінчився.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку, що в задоволенні скарги скаржника ОСОБА_3 в інтересах скаржника ОСОБА_4 на бездіяльність прокурора Деснянської окружної прокуратури м. Києва, яка полягає у не розгляді клопотання в порядку ст. 220 КПК України та зобов`язання прокурора або слідчого вчинити певну дію, слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 214, 220, 303-307, 309 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в :

у задоволенні скарги представника скаржника ОСОБА_3 в інтересах скаржника ОСОБА_4 на бездіяльність прокурора та зобов`язання прокурора або слідчого вчинити певну дію - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1