УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 липня 2025 року

слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002307 від 19.06.2025 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України

ВСТАНОВИВ:

У проваджені слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва перебуває вищевказане клопотання.

Клопотання обґрунтовано тим, що у провадження слідчого відділення відділу поліції № 4 Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві знаходяться матеріали досудового розслідування кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України, відомості про яке були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002307 від 19.06.2025.

Досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні встановлено, що 17.06.2025, приблизно о 22:00 годин, за адресою: м. Київ, вул. Володимирська, 60 невстановлені особи використовуючи автомобіль марки BMW 540І д.н.з. НОМЕР_1 та автомобіль матки BMW M5 д.н. НОМЕР_2 знаходячись в громадському місці з хуліганських мотивів та неповагою до суспільства, грубо порушуючи громадський порядок здійснювали маневри дрифту» чим спричиняли небезпеку для громадян.

В ході проведення досудового розслідування допитано потерпілого ОСОБА_4 яка повідомила, що 17.06.2025 року, приблизно о 22 год. 15 хв. вона перебувала разом з ОСОБА_5 за адресою АДРЕСА_1 , та прогулювалась та під час прогулянки вона почула гучний звук схожий на вибух та почула гучний свист та побачила густий дим який лунав з дороги та побачила, що по проїзжій частині з явними порушеннями рухаються два автомобілі марки BMW чорного кольору з д.н.з. НОМЕР_1 та НОМЕР_2 , які з хуліганських мотивів ігноруючи правила дорожнього руху їздили навколо парка ім. Т.Г. Шевченко створюючи загрозу оточуючим, а саме стрімко прискорювались гальмували тим самим дрифтуючи і стираючи шини на автомобілях.

В ході проведення досудового розслідування допитано потерпілу ОСОБА_5 яка повідомила, що 17.06.2025 року, приблизно о 22 год. 15 хв. вона перебувала разом з ОСОБА_4 за адресою АДРЕСА_1 , та прогулювалась та під час прогулянки вона почула гучний звук схожий на вибух та почула гучний свист та побачила густий дим який лунав з дороги та побачила, що по проїзжій частині з явними порушеннями рухаються два автомобілі марки BMW чорного кольору з д.н.з. НОМЕР_1 та НОМЕР_2 , які з хуліганських мотивів ігноруючи правила дорожнього руху їздили навколо парка ім. Т.Г. Шевченко створюючи загрозу оточуючим, а саме стрімко прискорювались гальмували тим самим дрифтуючи і стираючи шини на автомобілях.

У ході слідчо-розшукових дій встановлено, що автомобілем BMW, моделі М5, д.н.з. НОМЕР_2 , сірого кольору, номер кузова НОМЕР_3 , 2019 року випуску, який належить на праві приватної власності належить ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 пересувається та постійно користується гр. ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який проживає за адресою АДРЕСА_2 , та зазначений автомобіль залишає на підземному паркінгу за адресою м. Київ, вул. Каземира Малевича 75/77.

20.06.2025 за результатом проведення оперативно-розшукових заходів в підземному паркінгу ЖК Atlantic Residences, за адресою м. Київ, вул. Каземира Малевича 75/77 було встановлено місце знаходження автомобіля BMW, моделі М5, д.н.з. НОМЕР_2 , сірого кольору, номер кузова НОМЕР_3 , 2019 року випуску, який було оглянуто, вилучено та поміщено до майданчику зберігання вилученого автотранспорту.

20.06.2025 слідчим було винесено постанову про визнання автомобіля ВМW, моделі М5, д.н.з. НОМЕР_2 , сірого кольору, номер кузова НОМЕР_3 , 2019 року випуску, вилученого в ході проведення невідкладного обшуку підземного паркінгу ЖК Atlantic Residences, за адресою м. Київ, вул. Каземира Малевича 75/77, речовим доказом у кримінальному провадженні № 0002307 від 19.06.2025.

Зазначений автомобіль, має вагоме значення для подальшого досудового розслідування, та був визнаний речовими доказами у кримінальному провадженні № 0002307 від 19.06.2025.

Під час досудового розслідування необхідно накласти арешт на майно, яке було вилучено слідчим ОСОБА_8 , з метою подальшого його збереження та не допущення знищення, так як вказані речі мають суттєве значення по кримінальному провадженню та їх визнано речовими доказами в порядку ст. 98 КПК України, а саме: автомобіль BMW, моделі М5, д.н.з. НОМЕР_2 , сірого кольору, номер кузова НОМЕР_3 , 2019 року випуску, який належить на праві приватної власності ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Враховуючи викладене, з метою забезпечення збереження речових доказів прокурор просить слідчого суддю накласти арешт на вищевказане майно.

Прокурор, будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду клопотання в судове засідання не з`явився, що не перешкоджає розгляду.

Слідчий просив проводити розгляд клопотання без його участі.

Також прокурором у клопотанні не вказано контактних даних власника майна, що унеможливлює виклик останнього.

Вивчивши клопотання про арешт майна та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, вважаю що воно не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно зі ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Положеннями ч. 2 ст. 170 КПК України визначено, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Відповідно до положень ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

В той же час прокурором не доведено, що майно місце кримінальне правопорушення, а відтак не доведено, що майно на яке останній просить слідчого судді накласти арешт, є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегло на собі його сліди або місять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Крім того транспортний засіб BMW, моделі М5, д.н.з. НОМЕР_2 , сірого кольору, номер кузова НОМЕР_3 , 2019 року випуску, було вилучено без законних підстав, оскільки ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 24.06.2025 року, по справі № 761/26231/25, було відмовлено в наданні слідчому дозволу на проведення обшуку підземного паркінгу ЖК Atlantic Residences, за адресою м. Київ, вул. Каземира Малевича 75/77.

А відтак прокурором не доведено наявності правових підстав для такого арешту та необхідності у його накладенні, а також розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Відповідно до практики Європейського суду, для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинна бути розумна співмірність між використовуваними інструментами і тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Розумна рівновага має зберігатися між загальними інтересами суспільства та вимогами дотримання основних прав особи (рішення у справі "АГОСІ" проти Сполученого Королівства" (AGOSI v. the United Kingdom від 24 жовтня 1986 року, серія А, № 108, п. 52). Іншими словами, заходи щодо обмеження права власності мають бути пропорційними щодо мети їх застосування.

В той же час таке обмеження права власності не є співмірним і пропорційним завданням кримінального провадження.

Приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого розслідується кримінальне провадження та в рамках якого подано дане клопотання, а також необґрунтованість і недоведеність необхідності застосування даного заходу забезпечення кримінального провадження, слідчий суддя не знаходить правових підстав для накладення арешту на вказане майно.

Враховуючи викладене, керуючись вимогами ст.ст. 131, 132, 170-173, 309, 376, 395, 532 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про накладення арешту на автомобіль BMW, моделі М5, д.н.з. НОМЕР_2 , сірого кольору, номер кузова НОМЕР_3 , 2019 року випуску, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002307 від 19.06.2025 - відмовити.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1