Провадження № 1-кс/947/5044/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.05.2025 року м.Одеса

Слідчий суддя Київського районного суду міста Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в місті Одесі клопотання прокурора відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000017 від 18.12.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з клопотання сторони обвинувачення про арешт майна, Одеською обласною прокуратурою здійснюється процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні №0000017 від 18.12.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.212 КК України, за фактом ухилення від сплати податків в особливо великих розмірах службовими особами ТОВ "ЧЕРНОМОР КОСМЕТІКС" () у період 2023-2024 років, шляхом не віднесення до податкової декларації з податку на прибуток підприємства реальних обсягів реалізованої продукції.

У ході проведення досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_4 , яка є директором та одним із засновників вказаного підприємства, організовано схему умисного ухилення від сплати податків, яка полягає в реалізації імпортованої продукції за готівкові кошти, у тому числі в адресу «неплатника ПДВ» за ціною, яка є близькою до собівартості імпортованого товару та нижче ринкової вартості, з метою мінімізації податкових зобов`язань з ПДВ та податку на прибуток.

З метою впровадження вказаної схеми з протиправної діяльності директором налагоджено роботу підконтрольних осіб з числа співробітників вказаного підприємства, які в свою чергу є безпосередніми реалізаторами продукції, а також останньою залучено родичів, які є фізичними особами підприємцями (неплатники) для ведення тіньової господарської діяльності на території Одеської області та за її межами за допомогою власних магазинів та інтернет сайту https://chernomor-cosmetics.ua.

Вибірковим аналізом товару на інтернет-сайті встановлено наступне:

- за пошуковим запитом «Erayba K10 Keratin Маска 10в1! 150 мл» встановлено оголошення згідно якого ціна за вказаний товар становить 279 грн., утім ціна згідно ЄРПН за шт. 36, 33 грн.

- за пошуковим запитом «GAMMA PIU Машинка BOOSTED» встановлено оголошення згідно якого ціна за вказаний товар становить 6890 грн, утім ціна згідно ЄРПН за шт. складає 2154,73 грн.

- за пошуковим запитом «GAMMA PIU Машинка X-ERGO» встановлено оголошення згідно якого ціна за вказаний товар становить 8190 грн., утім ціна згідно ЄРПН за шт. складає від 2597, 55 грн.

У зв`язку з вищезазначеним вбачається, що за допомогою сайту https://chernomor-cosmetics.ua, на якому містяться товари по догляду за волоссям (бренду: ARTISTO ELEA, Abril et Nature, Erayba, Gamma Piu, Coiffance, Eugene Perma, Lovien), догляду за обличчям та тіла (бренду: Artisto Elea, Glynt, Q+A, MG Spa, PROFIStyle), декоративна косметика, інструменти та аксесуари (бренда: Babyliss Pro, Coiffance, DYSON, Erayba, Gamma Piu, Glynt, Lothmann, TERMIX), службові особи ТОВ «ЧОРНОМОР КОСМЕТІКС» здійснюють реалізацію імпортованого товару за ринковою вартістю, однак в податковій звітності відображають реалізацію імпортованого товару за цінами значно нижче ринкових.

Крім того, Управлінням аналізу інформації та управління ризиками Територіального управління БЕБ в Одеській області у ході проведення аналітичного дослідження щодо оцінювання ризиків та правопорушень у фінансово-господарській діяльності ТОВ «ЧОРНОМОР КОСМЕТІКС» встановлено, що вказаним підприємством при здійснені імпортних операцій з метою реалізації продукції на території України за період з 01.08.2023 по 31.10.2024 року в порушення п. п. 134.1.1 п. 134.1 ст.134 Податкового кодексу України від 02.12.2010 №2755-VI (із змінами та доповненнями) ймовірно не нараховано та не сплачено до державного бюджету України податок на прибуток у 2023 році та за Три квартали 2024 року на загальну суму 29 807 567 грн., а саме за Три квартали 2024 року 17 728 562 грн., за 2023 рік 12 079 005 грн., шляхом заниження доходів в деклараціях з податку на прибуток підприємств.

Також, посадовими особами ТОВ "ЧЕРНОМОР КОСМЕТІКС" () в порушення п. 185.1, ст. 185, п. 187.1 ст.187 Податкового кодексу України від 02.12.2010 №2755-VI (із змінами та доповненнями) ймовірно не нараховано та не сплачено до державного бюджету України податок на додану вартість у загальній сумі 35 614 402 грн., шляхом заниження податкових зобов`язань в деклараціях з податку на додану вартість.

У ході відпрацювання доручення в порядку ст. 40 КПК України детективами Управління стратегічного захисту економіки ТУ БЕБ в Одеській області встановлено, що до вчинення вказаного кримінального правопорушення можливо причетний директор ТОВ "ЧЕРНОМОР КОСМЕТІКС" () ОСОБА_4 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Разом з цим, відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 №64/2022 та Закону України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 2102-ІХ на території України введено правовий режим воєнного стану, строк дії якого продовжено.

У той же час усіма гілками державної влади, з метою захисту економічних інтересів держави в умовах воєнного стану, забезпечення наповнення державного бюджету, у тому числі для забезпечення обороноздатності держави, економічної та соціальної стабільності, недопущення зайвих витрат бюджету, надання допомоги незахищеним верствам населення, відновлення зруйнованої інфраструктури тощо, вживаються заходи щодо виявлення та припинення у тому числі фактів можливого умисного ухилення від сплати податків, легалізації доходів, одержаних злочинним шляхом, незаконного відшкодування податку на додану вартість та інших наявних незаконних дій.

Таким чином дії вказаних осіб є неприпустимими і призводять до втрат державного бюджету, порушення економічної та соціальної стабільності держави, несплати податків, які необхідні, у тому числі, для забезпечення потреб Збройних Сил України, що є вкрай важливим у період воєнного стану.

Так, в ході досудового розслідування, 02.04.2025 на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м.Одеси від 25.03.2025 проведено обшук за місцем проживання директора ТОВ «ЧОРНОМОР КОСМЕТІКС» ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 , у ході проведення якого виявлено та вилучено: чорнові записи щодо виплат грошових коштів фізичним особам за 2024 рік на 25 арк., мобільний телефон марки «iPhone 15» imei НОМЕР_1 з паролем логічного захисту НОМЕР_2 , грошові кошти в сумі 85 750 євро, грошові кошти в сумі 13 450 доларів США.

03.04.2025 постановою детектива Підрозділу детективів ТУ БЕБ в Одеській області вилучене майно визнано речовими доказами та долучено до матеріалів кримінального провадження.

Процесуальний керівник звертається з клопотанням про арешт майна з метою збереження речових доказів.

Прокурор на адресу суду направив заяву в якій клопотання підтримав, просив задовольнити, у зв`язку зі службовою зайнятістю розглянути у його відсутності.

Представник особи, щодо майна якої вирішується питання про накладення арешту ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_5 надав письмові заперечення на клопотання в яких зазначив, що ОСОБА_4 не є підозрюваною у кримінальному провадженні, вилучене під час обшуку майно, грошові кошти набуті легальним шляхом та не мають жодного відношення до кримінального провадження. Просив відмовити задоволенні клопотання та розглянути у його відсутності.

Згідно ч.1 ст.172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

З урахуванням вищевикладеного та з метою дотримання процесуальних строків розгляду такого роду клопотань, вважаю за можливе розглянути останнє у відсутності власника майна та його представника.

Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання прокурора підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до п.1, п.2 ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Заходом забезпечення кримінального провадження є, зокрема, арешт майна.

Згідно з ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи.

У відповідності до ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч.10 ст.170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

В судовому засіданні встановлено, що вилучене в ході обшуку майно відповідає критеріям ч.1 ст.98 КПК України, оскільки вилучене майно могло зберегти на собі сліди вчинення зазначеного у клопотанні кримінального правопорушення, є підстави вважати, що було знаряддям вчинення злочину, грошові кошти отримані в результаті здійснення кримінально-протиправних дій, що в свою чергу свідчить про наявність необхідності в забезпеченні збереження вилученого майна.

Накладення арешту на вилучені під час обшуку електронні носії інформації та чорнові записи потрібно для проведення їх детального огляду, проведення судових експертиз, які неможливо провести без наявності у органу досудового розслідування вилученого майна, з метою встановлення наявності доказів, що можуть мати суттєве значення для кримінального провадження.

Так, на думку слідчого судді, вилучені грошові кошти мають ознаки майна, яке отримане в результаті неправомірних дій, а тому є важливими доказами можливого вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.212 КК України та накладення арешту на них є необхідним для збереження цих речових доказів та недопущення їх знищення.

Слідчий суддя критично ставиться до наведених доводів адвоката ОСОБА_5 , щодо легальності походження вилучених під час обшуку за місцем проживання директора ТОВ «ЧОРНОМОР КОСМЕТІКС» ОСОБА_4 грошових коштів, оскільки представником не надано жодного доказу на їх підтвердження.

Тому наразі, на думку слідчого судді, не можна достеменно стверджувати, що грошові кошти вилучені під час обшуку не отримані від кримінально-протиправної діяльності. Їх зв`язок із вчиненням кримінального правопорушення передбаченого ч.3 ст.212 КК України підлягає перевірці з боку органу досудового розслідування, а тому арешт такого майна є виправданий.

Зв`язок вилученого майна із вчиненням злочину, передбаченого ч.3 ст.212 КК України, підлягає встановленню в процесі здійснення досудового розслідування, а отже арешт даного майна є виправданим.

Викладене в повній мірі підтверджується долученою до матеріалів клопотання постановою від 03.04.2025 року про визнання та залучення в якості речових доказів, згідно якої вищезазначене вилучене майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Отже, оскільки вилучене майно визнано речовими доказами в рамках кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що існує ризик його можливої зміни або знищення, в цілях подальшого ймовірного уникнення передбаченої законом відповідальності за ймовірно вчинені дії у випадку підтвердження їх факту у встановленому законом порядку.

Відповідно до практики Європейського суду, для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинна бути розумна співмірність між використовуваними інструментами і тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Розумна рівновага має зберігатися між загальними інтересами суспільства та вимогами дотримання основних прав особи (рішення у справі "АГОСІ" проти Сполученого Королівства" (AGOSI v. TheUnitedKingdom від 24 жовтня 1986 року, серія А, № 108, п. 52). Іншими словами, заходи щодо обмеження права власності мають бути пропорційними щодо мети їх застосування.

Слідчим суддею встановлено, що за обставинами даного кримінального провадження втручання у право власності зацікавленої особи пов`язано із здійсненням кримінального провадження, необхідністю забезпечити збереження речових доказів, а отже, обмеження не є свавільним та відповідає вимогам законності. При цьому дотримано справедливий баланс між вимогами загального суспільного інтересу (у вигляді досягнення завдань кримінального провадження) та вимогами захисту права власності особи, адже досягнення мети збереження речового доказу неможливо досягти в інший спосіб, ніж арешт майна.

При цьому, слідчий суддя акцентує увагу, що у випадку, якщо в рамках даного кримінального провадження буде спростовано відповідність зазначеного майна категорії речових доказів, зацікавлена особа в порядку ст. 174 КПК України має процесуальне право на звернення до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна.

На підставі викладеного, враховуючи наявність правових підстав для накладення арешту на вилучене майно, оскільки існує необхідність в забезпеченні його збереження, а також з метою забезпечення повного, всебічного розслідування кримінального провадження, слідчий суддя приходить до переконання, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права та інтереси власника майна, про які йдеться в клопотанні, та якого така особа зазнає внаслідок застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, а тому клопотання сторони обвинувачення підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.170, 171, 172, 173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000017 від 18.12.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке вилучене 02.04.2025 в ході проведення обшуку за місцем проживання директора ТОВ «ЧОРНОМОР КОСМЕТІКС» ОСОБА_4 за адресою АДРЕСА_1 , а саме:

чорнові записи щодо виплат грошових коштів фізичним особам за 2024 рік на 25 арк., мобільний телефон марки «iPhone 15» imei НОМЕР_1 з паролем логічного захисту НОМЕР_2 , грошові кошти в сумі 85 750 євро, грошові кошти в сумі 13 450 доларів США.

Виконання ухвали покласти на прокурора відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 .

Відповідно до ст.175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Роз`яснити, що відповідно до ч.1 ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти діб з дня її проголошення до Одеського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1