печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 лютого 2025 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві в режимі відеоконференції провадження за клопотанням захисника ОСОБА_4 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 , про зміну запобіжного заходу у кримінальному провадженні №0000243 від 18.10.2024,

ВСТАНОВИВ:

19.12.2024 захисник підозрюваного ОСОБА_5 - ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді із клопотанням про зміну підозрюваному у кримінальному провадженні №0000243 від 18.10.2024 ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на більш м`який запобіжний захід, зокрема, заставу, домашній арешт.

Мотивуючи означене клопотання захисник вказує, що підозрюваний ОСОБА_5 раніше не судимий, одружений, має на у триманні двох малолітніх дітей, військовослужбовець, має постійне місце реєстрації та проживання, що свідчить про відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. Підозрюваний не має наміру переховуватись від суду та органу досудового розслідування, ризик впливу на свідка відсутній, перешкоджати досудовому розслідуванню іншим шляхом у підозрюваного не має можливості, саме лише тяжкість інкримінованого злочину не може бути підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Просив змінити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на більш м`який запобіжний захід, зокрема, заставу, домашній арешт, що не суперечитиме КПК України та практиці ЄСПЛ, оскільки саме даний запобіжний захід дасть можливість уникнути встановлених судом ризикам.

У судовому засіданні захисник клопотання підтримав, просив його задовольнити.

Прокурор в судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечував, вказуючи на те, що клопотання підлягає стороні захисту, оскільки таке клопотання не підсудне розгляду Печерському районному суді м. Києва.

Вивчивши клопотання, долучені учасниками провадження письмові докази, заслухавши позицію учасників провадження, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, приходить наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст. 201 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Зі змісту означеної норми випливає, що клопотання про зміну запобіжного заходу подається за правилами виключної підсудності за місцем розташування органу, яким проводиться досудове розслідування.

Проте, судовим розглядом встановлено, що станом на день розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу, досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000243 від 18.10.2024 здійснюється управлінням розслідування особливо тяжких злочинів Головного слідчого управління НП України, яке розташоване за адресою: м. Київ, бул. Миколи Руденка, 22-А, яке не відноситься до територіальної юрисдикції Печерського районного суду міста Києва.

Так, пунктом 1 частини 1 статі 34 КПК України визначено, що кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо до початку судового розгляду виявилося, що кримінальне провадження надійшло до суду з порушенням правил підсудності.

Стаття 34 КПК України регулює порядок направлення кримінального провадження з одного суду до іншого тільки після надходження до суду обвинувального акту для розгляду по суті за правилами глави 27 та 28 КПК України.

Заяви, клопотання, скарги у кримінальних провадженнях на стадії досудового розслідування, які подані до суду (слідчим суддям) з порушенням правил підсудності, не вирішуються шляхом зміни підсудності судом та/або закриття судового провадження.

При цьому, ст. 34 КПК України не наділяє суди повноваженнями направляти такі заяви, клопотання, скарги для розгляду з одного суду першої інстанції до іншого.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо вона не підлягає розгляду в цьому суді.

Відповідно до ч. 3 ст. 9 КПК України закони та інші нормативно-правові акти України, положення яких стосуються кримінального провадження, повинні відповідати цьому Кодексу. При здійсненні кримінального провадження не може застосовуватися закон, який суперечить цьому Кодексу.

Згідно ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу. Застосування аналогії процесуального закону, КПК України не передбачено.

Зважаючи на викладене, суд вбачає підстави для застосування аналогії закону, а саме: норми пункту 2 частини 2 статті 304 КПК України щодо повернення скарги, яка не підлягає розгляду в цьому суді.

Таким чином, станом на дату розгляду кримінального провадження за клопотанням про зміну запобіжного заходу, слідчий суддя позбавлений можливості вирішення даного клопотання по суті, у зв`язку з тим, що досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000243 від 18.10.2024 здійснюється управлінням розслідування особливо тяжких злочинів Головного слідчого управління НП України, яке розташоване за адресою: м. Київ, бул. Миколи Руденка, 22-А, що відноситься до територіальної юрисдикції Святошинського районного суду міста Києва.

Виходячи з аналізу ст. 32 КПК України щодо територіальної підсудності, вважаю, що вказане клопотання не підлягає розгляду в Печерському районному суді м. Києва і відповідно до ст. 304 КПК України клопотання підлягає поверненню.

Крім того, слідчий суддя звертає увагу, що ухвалою Київського апеляційного суду від 15.01.2025 ухвалу слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 10.12.2024, якою задоволено клопотання старшого слідчого в особливо важких справах 4-го відділу розслідування особливо тяжких злочинів Головного слідчого управління Національної поліції України про продовження строку тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 у кримінальному провадження № 0000243 відомості про яке внесено до ЄРДР від 18.10.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307, ч. 3 ст. 311, ч. 2 ст. 317 КК України та продовжено підозрюваному ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Вказаною ухвалою встановлено, що місцезнаходженням органу досудового розслідування, яке проводить досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000243, внесеного до ЄРДР 18.10.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК, ч. 3 ст. 311 КК, ч. 2 ст. 317 КК України, визначено орган досудового розслідування, який територіально відноситься до Святошинського району м. Києва та знаходиться у межах територіальної юрисдикції Святошинського районного суду м. Києва.

Слідчий суддя вважає за необхідне зазначити, що у рішенні ЄСПЛ від 19.02.2009 «Христов проти України», заява №24465/04 Європейський суд зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване п.1 ст. 6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка зокрема проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів. Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до принципу res judicata, тобто поваги до остаточного рішення суду.

Крім того, згідно до ч.2 ст.13 ЗУ Про судоустрій і статус суддів, судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України. Обов`язковість урахування (преюдиційність) судових рішень для інших судів визначається законом.

З урахуванням викладеного, слідчий суддя зазначає, що доводи сторони захисту фактично зводяться до незгоди з прийнятим судом апеляційної інстанції рішенням, що набрало законної сили та має статус остаточного.

Виходячи з аналізу ст. 32 КПК України щодо територіальної підсудності, вважаю, що вказане клопотання не підлягає розгляду в Печерському районному суді м. Києва і відповідно до ст. 304 КПК України клопотання підлягає поверненню.

Керуючись ст. 201, 309 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання захисника ОСОБА_4 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 , про зміну запобіжного заходу у кримінальному провадженні №0000243 від 18.10.2024- повернути особі, яка його подала для подання до належного суду.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1