Справа № 461/7031/25
Провадження № 1-кп/461/602/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.08.2025 року місто Львів

Галицький районний суд міста Львова у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

провівши в приміщенні суду підготовче судове засідання у кримінальному провадженні № 461/7031/25, внесеному 30 травня 2025 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001034, відносно

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ,

обвинувачених у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України

де сторонами кримінального провадження є

зі сторони обвинувачення - прокурор ОСОБА_6 ,

зі сторони захисту

обвинувачений ОСОБА_3 ,

та його захисник адвокат ОСОБА_7 ,

обвинувачений ОСОБА_5 ,

та його захисники адвокати ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ,

обвинувачений ОСОБА_4 ,

та його захисник адвокат ОСОБА_10 ,

учасник провадження потерпіла особа ОСОБА_11 ,

за участю прокурора, обвинувачених та їх захисників,

ВСТАНОВИВ:

26 серпня 2025 року до Галицького районного суду міста Львова надійшов обвинувальний акт та додані до нього матеріали в кримінальному провадженні внесеному 30 травня 2025 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001034, відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , обвинувачених у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

У підготовчому судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення застави.

Обвинувачений ОСОБА_5 та його захисники ОСОБА_8 та ОСОБА_9 проти задоволення клопотання прокурора заперечили, просили застосувати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Інші учасники справи підтримали позицію захисників ОСОБА_8 та ОСОБА_9 .

Заслухавши думку прокурора, обвинувачених та їх захисників щодо заявленого клопотання, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до вимог ч.ч. 1, 2 ст. 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 КПК України.

Згідно ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Запобіжний захід у виді тримання під вартою може бути застосований в тому числі до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад 3 роки.

Поняття "обґрунтована підозра" визначена в рішенні Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі "Нечипорук і Йонкало проти України", відповідно до якої цей термін означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, № 182). Мета затримання для допиту полягає в сприянні розслідуванню злочину через підтвердження або спростування підозр, які стали підставою для затримання (див. рішення у справі "Мюррей проти Сполученого Королівства" від 28 жовтня 1994 року, п. 55, Series A, № 300-A).

Згідно практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

31.05.2025 ухвалою слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

25.07.2025 ухвалою слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова ОСОБА_5 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 днів до 30.08.2025 включно, без визначення розміру застави.

Беручи до уваги те, що на даний час ризики, передбачені ст.177 КПК України не змінились, ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання - позбавлення волі на строк від 7 до 10 років, а тому може переховуватися від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності; незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні.

Ризик переховування обвинуваченого ОСОБА_5 від суду існує та обумовлений можливістю притягненням до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями), зокрема, суворістю передбаченого покарання (злочин, у якому обґрунтовано обвинувачується ОСОБА_5 передбачає виключно покарання у виді реального позбавлення волі на строк від 7 до 10 років, а також існування умов для життя обвинуваченого в умовах розшуку, можливості його переховування як на території України, так і за межами України (в тому числі на непідконтрольній території).

При встановленні ризику незаконного впливу на свідків у кримінальному проваджені слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1,2 статті 23, стаття 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК України).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

З урахуванням викладеного, особи обвинуваченого, обставин вчинення кримінального правопорушення, у скоєнні яких обвинувачується ОСОБА_5 , суд вважає, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти передбаченим статтею 177 КПК України ризикам переховування обвинуваченого від суду та незаконного впливу на свідків у кримінальному провадженні, а тому обвинуваченому слід продовжити строк тримання під вартою, на строк 60 днів, тобто до 26.10.2025 року.

Відповідно до абз. 1 ч. 3 ст. 183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.4 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: 1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; 2) щодо злочину, який спричинив загибель людини; 3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.

На підставі ч.3 ст.183 КПК України суд дійшов висновку про можливість визначення розміру застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_5 покладених на нього обов`язків.

Враховуючи особу обвинуваченого, який є особою молодого віку, раніше не судимий, має місце проживання та роботи, його майновий стан, а також те, що розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання обвинуваченим, покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього, на підставі п.2 ч.5 ст.182 КПК України, суд вважає, що обвинуваченому слід визначити розмір застави у 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить суму у 242240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) гривень 00 копійок, яка буде достатньою для забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_5 покладених на нього КПК України обов`язків.

Такий розмір застави є відповідним і достатнім у даному кримінальному провадженні, виходячи з практики Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стимулюючим засобом сприяння обвинуваченому бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 176-179, 184, 194, 291, 314, 372 КПК України, суд

у х в а л и в:

Клопотання прокурора ОСОБА_6 про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 задовольнити частково.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , строк тримання під вартою, на строк 60 днів, тобто до 26.10.2025 року, включно, з утриманням у Державній установі «Львівська установа виконання покарань (№19)».

Визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання ОСОБА_5 обов`язків, передбачених КПК України, у 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить суму у 242240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) гривень 00 копійок, та у разі внесення застави покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 строком до 26.10.2025 року, наступні обов`язки:

-прибувати до суду за першим викликом, в тому числі і телефонним;

-не відлучатися з м. Львова Львівської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти суд та прокурора про зміну свого місця проживання;

-здати на зберігання до Головного управління ДМС у Львівській області свій паспорт (паспорти) громадянина України для виїзду за кордон та інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

-не спілкуватися із свідками у даному кримінальному провадженні та потерпілою особою.

Контроль за виконанням ухвали покласти на уповноваженого прокурора, який здійснює процесуальне керівництво у даному кримінальному провадженні.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти діб з дня її проголошення, а особою, яка перебуває під вартою протягом п`яти днів з моменту вручення їй копії судового рішення.

Повний текст ухвали складено та підписано 01.09.2025 року.

Суддя ОСОБА_12