Справа № 642/3693/25
Провадження № 1-кс/642/940/25
УХВАЛА

Іменем України

27.06.25 м. Харків

Слідчий суддя Холодногірського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшої слідчої СВ ВП №2 ХРУП №3 ГУ НП в Харківській області капітан поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором про арешт майна, у кримінальному провадженні №0001325 від 23.08.2024, за ч. 4 ст. 186 КК України,-

встановив:

До Холодногірського районного суду м. Харкова звернулася старша слідча СВ ВП №2 ХРУП №3 ГУ НП в Харківській області капітан поліції ОСОБА_3 з вищезазначеним клопотанням.

В обґрунтування зазначив, що у провадженні СВ ВП №2 ХРУП №3 ГУ НП в Харківській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000858 від 22.06.2025 року за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Слідчим відділом ВП №2 ХРУП №3 ГУ НП в Харківській області проводиться досудове розслідування по матеріалам кримінального провадження внесеним до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000858 від 22.06.2025 року за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

У ході досудового розслідування встановлено, що 21.06.2025, у період часу з 13.00 до 16.00 (більш точного часу не встановлено), невстановлена особа, перебуваючи поруч із буд. 124 по вул. Полтавський шлях у м. Харкові "Свято-озерянський храм", в умовах воєнного стану, відкрито з землі заволоділа жіночою сумкою, яка лежала поруч з ОСОБА_4 , всередині якої знаходився мобільний телефон ТМ "Redmi", грошові кошти в розмірі 1500 грн., що належать ОСОБА_4 , 1975 р.н., чим спричинила матеріальну шкоду.

23.06.2025 в період часу з 14 год. 05 хв. до 14 год. 29 хв., проведено огляд місця події за адресою: м.Харків, вул. Зброярська, 1, де у присутності понятих яким заздалегідь роз`яснено їх права та обов`язки гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , добровільно видав слідчому мобільний телефон марки «Realme» в корпусі сріблястого кольору з пошкодженням на екрані у вигляді численних тріщин на склі, який було вилучено та поміщено до паперового конверту з роз`яснювальними написами та підписами учасників.

Власником вилученого майна є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Вилучені в ході огляду місця події речі та предмети мають по даному кримінальному провадженню значення речових доказів і відповідають критеріям ст. 98 КПК України, оскільки зберігають на собі сліди злочину, які можуть бути доказами у даному кримінальному провадженні.

Слідча зазначила, що з метою повного, об`єктивного та всебічного розслідування всіх обставин скоєного кримінального правопорушення, а також враховуючи, всі вилучені предмети зберегли сліди кримінального правопорушення та виникла необхідність у проведенні відповідних судових експертиз, що мають значення для кримінального провадження, виникла необхідність в накладенні арешту на майно, вилучене в ході огляду місця події від 23.06.2025 в період часу з 14 год. 05 хв. до 14 год. 29 хв., проведено огляд місця події за адресою: м.Харків, вул. Зброярська, 1.

Старша слідча СВ ВП №2 ХРУП №3 ГУ НП в Харківській області капітан поліції ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилася, надав заяву про слухання справи у її відсутності, клопотання підтримав, посилаючись на викладені в ньому обставини.

Власник майна ОСОБА_4 до суду також не прибула, через канцелярію суду подала заяву про розгляд клопотання без її участі, проти накладення арешту не заперечувала.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, вважає його обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Як вбачається з наданих матеріалів, 23.06.2025 в період часу з 14 год. 05 хв. до 14 год. 29 хв., проведено огляд місця події за адресою: м.Харків, вул. Зброярська, 1, де у присутності понятих яким заздалегідь роз`яснено їх права та обов`язки гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , добровільно видав слідчому мобільний телефон марки «Realme» в корпусі сріблястого кольору з пошкодженням на екрані у вигляді численних тріщин на склі, який було вилучено та поміщено до паперового конверту з роз`яснювальними написами та підписами учасників.

24.06.2025 постановою старшої слідчої СВ ВП №2 ХРУП №3 ГУ НП в Харківській області капітаном поліції ОСОБА_3 мобільний телефон марки «Realme» в корпусі сріблястого кольору з пошкодженням на екрані у вигляді численних тріщин на склі визнано речовими доказами.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

Згідно ч.2 ст. 170 КПК України, метою арешту майна є збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Встановлені достатні підстави вважати, що вказане майно відповідає наступним критеріям доказу: зберегли на собі його сліди; містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час вказаного кримінального провадження; є предметами, що були об`єктом кримінально протиправних дій; набуті кримінально протиправним шляхом, з метою збереження зазначених речових доказів, та використання їх під час досудового розслідування.

Відповідно до ст. 131 КПК України, арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження.

Згідно з ч. 7 ст. 237 КПК України вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Відповідно до ч. 1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Згідно ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Арешт майна допускається з метою забезпечення:1) збереження речових доказів;2) спеціальної конфіскації;3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Згідно з ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених п.п. 3, 4 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 4 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження. 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, яка його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Слідчою доведено, що зазначене вище вилучене майно, має суттєве значення для встановлення обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, тому повернення вищевказаних речей може призвести до їх знищення, втрати, пошкодження або інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, з метою встановлення всіх обставин кримінального правопорушення.

Враховуючи те, що слідчим надано достатньо доказів, що вказані речі мають доказове значення для даного кримінального провадження, а повернення майна його власнику, може позбавити орган досудового розслідування можливості повного, всебічного та неупередженого проведення слідчих дій, що у свою чергу позбавить можливості встановлення істини у кримінальному провадженні, з метою збереження речових доказів та проведення відповідних судових експертиз слідчий суддя дійшов висновку, про наявність достатніх підстав для задоволення клопотання про арешт майна.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 131, 132, 167, 170, 171-173 КПК України, слідчий суддя

ухвалив:

Клопотання старшої слідчої СВ ВП №2 ХРУП №3 ГУ НП в Харківській області капітан поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором про арешт майна, у кримінальному провадженні №0001325 від 23.08.2024, за ч. 4 ст. 186 КК України задовольнити.

Накласти арешт з метою забезпечення збереження речових доказів на вилучене майно під час огляду місця події від 23.06.2025 в період часу з 14 год. 05 хв. до 14 год. 29 хв., проведено огляд місця події за адресою: м.Харків, вул. Зброярська, 1:

-мобільний телефон марки «Realme» в корпусі сріблястого кольору з пошкодженням на екрані у вигляді численних тріщин на склі.

Відповідно до порядку, визначеного Постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012 «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», визначити місцем зберігання камеру схову речових доказів відділу поліції №2 Харківського районного управління поліції №3 ГУНП в Харківській області, розташованого за адресою: м. Харків, вул. Зброярського, 1.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала слідчого судді про арешт майна підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1