Справа № 289/1154/25
Номер провадження 1-кс/289/166/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.07.2025 м. Радомишль

Слідчий суддя Радомишльського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 , з секретарем судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Радомишлі клопотання слідчого СВ відділення поліції №2 Житомирського РУП №2 ГУ НП в Житомирській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000110 від 02.07.2025 року, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ відділення поліції №2 Житомирського РУП №2 ГУ НП в Житомирській області звернувся до суду із клопотанням, погодженим з начальником Радомишльського відділу Коростишівської окружної прокуратури, про арешт майна, у зв`язку з тим, що в період часу з початку вересня 2024 року по 02.07.2025 року невідома особа, під час дії воєнного стану в Україні, здійснила таємне викрадення майна в будинку, що розташоване по АДРЕСА_1 та проникнувши у середину помешкання, таємно викрала телевізор JVS, супутниковий HD приймач viasat srt7602, тюнер digital satellite Receiver 4100C, телевізійну приставку Locus, фотоапарат та інше майно, чим заподіяли майнову шкоду ОСОБА_4 на суму, що встановлюється.

02 липня 2025 року відомості про вказаний злочин були зареєстровані до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000110 та розпочато досудове розслідування за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

В ході проведення огляду місця події від 02.07.2025 року за адресою по АДРЕСА_2 , добровільно видано ОСОБА_5 тюнер в корпусі чорного кольору зі слідами експлуатації, марки «Locus», який має серійний номер №467, який вилучено та упаковано до спеціального пакету НПУ № CRI1090991.

Вказані вище речі були вилучені до ВП №2 Житомирського РУП №2 ГУНП в Житомирській області за адресою: вул. Мала Житомирська, 11А м. Радомишль Житомирський район, Житомирської області у зв`язку з тим, що мають значення речових доказів.

02 липня 2025 року постановою слідчого вилучені вище речі, були визнані речовими доказами у кримінальному провадженні №0000110.

Відповідно до ч. 7 ст. 237 КПК України зазначені речі вважаються тимчасово вилученим майном.

Тому з метою збереження речових доказів виникла необхідність в накладенні арешту на вище вказане майно.

Слідчий СВ Відділення поліції № 2 Житомирського РУП №2 ГУНП в Житомирській області в судове засідання не з`явився, просив розгляд клопотання проводити без його участі та без участі прокурора, оскільки сторона обвинувачення клопотання підтримує та просить задовольнити. Також просить вказане клопотання розглянути за відсутності власника та/або володільця майна з метою забезпечення арешту майна.

Дослідивши надані матеріали, вважаю, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

У відповідності до ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт майна, може розглядатися без повідомлення власника майна, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Речі, що були вилучені працівниками поліції в ході невідкладного обшуку є тимчасово вилученим майном, дані речі мають значення для кримінального провадження.

Зважаючи, що стороною кримінального провадження доведено наявність підстав для накладення арешту майна, вилученого під час огляду місця події, для повного та об`єктивного розслідування провадження необхідно провести ряд експертиз, з метою встановлення істини у кримінальному провадженні, щодо обставин вчиненого кримінального правопорушення, клопотання слід задовольнити.

З клопотанням про накладення арешту слідчий звернувся в строки встановлені ч. 5 ст. 171 КПК України.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 167, 170, 171, 172 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ відділення поліції №2 Житомирського РУП №2 ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 в рамках кримінального провадження внесеного в ЄРДР за №0000110 від 02.07.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на наступні речі, а саме: тюнер в корпусі чорного кольору зі слідами експлуатації, марки «Locus», який має серійний номер №467, вилучено та упаковано до спеціального пакету НПУ № CRI1090991, який вилучений і являється речовим доказом у кримінальному провадженні №0000110, шляхом заборони на відчуження, розпорядження та користування ним.

Ухвала слідчого судді про арешт майна підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Особи, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявляти клопотання до слідчого судді про скасування арешту майна повністю або частково.

Слідчий суддя ОСОБА_6