Справа № 296/8570/25
У Х В А Л А

Іменем України

про скасування арешту майна

07 серпня 2025 рокум. Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м.Житомира ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника власника майна ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна в кримінальному провадженні №0000080 від 19.12.2023 за ч.4 ст.191, ч.1 ст.366, ч.1 ст.367 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Корольовського районного суду м.Житомира надійшло клопотання представника власника майна адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту накладеного на майно ОСОБА_3 в кримінальному провадженні №0000080 від 19.12.2023 за ч.4 ст.191, ч.1 ст.366, ч.1 ст.367 КК України, а саме:

-мобільний телефон Iphone 14, ІМЕІ: НОМЕР_1 , з сімкартою НОМЕР_2 .

Клопотання мотивоване тим, що ухвалою слідчого судді Корольовського районного суду міста Житомира від 24.02.2025 задоволено клопотання слідчої СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_5 та накладено арешт на майно, вилучене 17.02.2025 під час обшуку за місцем проживання ОСОБА_3 та ОСОБА_6 , за адресою: АДРЕСА_1 , із забороною права користування, розпорядження та відчуження майном, а саме:

- грошові кошти в сумі 6100, 00 доларів США, номіналом по 100 доларів;

- мобільний телефон "Iphone 14", IMEI: НОМЕР_1 , з сімкартою НОМЕР_2 ;

- грошові кошти в розмірі 190 000, 00 доларів США, номіналом по 100 доларів;

- 9 квитанцій АТ КБ "Приватбанк", які частково видимі (далі також Ухвала від 24.02.2025).

Ухвалою Житомирського апеляційного суду від 18.03.2025, в частині накладення арешту на мобільний телефон ОСОБА_3 на підставі ухвали слідчого судді Корольовського районного суду м.Житомира від 24.02.2025 залишено без змін.

Представник власника майна адвокат ОСОБА_4 , вказує, що орган досудового розслідування не має до ОСОБА_3 жодних претензій, більше того, усі паролі до телефону були добровільно надані ОСОБА_3 під час обшуку 17 лютого 2025 року, а тому у органу досудового розслідування було достатньо часу для огляду речового доказу та його належне оформлення, у випадку потреби. Зазначає, що експертиза телефону ОСОБА_3 вже проведена, а тому відпала необхідність у його арешті.

Представник власника майна в судове засідання не з`явився, від нього надійшла заява про розгляд клопотання без його участі та участі власника майна.

Слідчий ОСОБА_7 подала до суду заяву про розгляд клопотання без її участі. У задоволенні клопотання заперечує.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання, та долучені до нього додатки встановив.

Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до п.1 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 03.06.2016 №5 "Про судову практику в справах про зняття арешту з майна" за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статями 174, 539 КПК України, до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.

Отже, арешт майна має бути скасованим, якщо відпали підстави його застосування, або арешт було накладено необґрунтовано.

Водночас, відповідно до положень ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Встановлено, що в провадженні СУ ГУНП в Житомирській області знаходиться кримінальне провадження №0000080 від 19.12.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.191, ч.1 ст.366, ч.1 ст.367 КК України.

Ухвалою слідчого судді Корольовського районного суду міста Житомира від 24.02.2025 задоволено клопотання слідчої СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_5 та накладено арешт на майно, вилучене 17.02.2025 під час обшуку за місцем проживання ОСОБА_3 та ОСОБА_6 , за адресою: АДРЕСА_1 , із забороною права користування, розпорядження та відчуження майном, а саме:

- грошові кошти в сумі 6100, 00 доларів США, номіналом по 100 доларів;

- мобільний телефон "Iphone 14", IMEI: НОМЕР_1 , з сімкартою НОМЕР_2 ;

- грошові кошти в розмірі 190 000, 00 доларів США, номіналом по 100 доларів;

- 9 квитанцій АТ КБ "Приватбанк", які частково видимі.

Правовою підставою для накладення арешту на це майно стала необхідність збереження речових доказів.

Абзацом 2 статті 174 КПК України передбачено, що арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Отже, арешт майна має бути скасованим, якщо відпали підстави його застосування, або арешт було накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя вважає, що оскільки усі паролі до телефону були добровільно надані ОСОБА_3 під час обшуку 17 лютого 2025 року, а тому у органу досудового розслідування дійсно було достатньо часу для огляду речового доказу та його належне оформлення. Крім того, експертиза телефону ОСОБА_3 вже проведена, а тому на думку слідчого судді відпала необхідність у арешті вказаного майна.

За таких обставин, слідчий суддя вважає, що клопотання про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000080 від 19.12.2023 необхідно задовольнити та скасувати арешт накладений на особисті речі ОСОБА_3 , оскільки слідчим не доведено, що продовжує існувати потреба в арешті такого майна та воно відповідає критеріям речового доказу у кримінальному провадженні №0000080 від 19.12.2023 - за ч.4 ст.191, ч.1 ст.366, ч.1 ст.367 КК України.

Керуючись ст. ст. 1 , 3 , 17 , 26 , 173 , 174 , 369-372 , 376 КПК України , суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання представника власника майна ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна в кримінальному провадженні №0000080 від 19.12.2023 за ч.4 ст.191, ч.1 ст.366, ч.1 ст.367 КК України - задовільнити.

Скасувати арешт накладений 24.02.2025 ухвалою Корольовського районного суду м.Житомира у справі №296/1953/25 у кримінальному провадженні №0000080 від 19.12.2023 на майно ОСОБА_3 , а саме:

- мобільний телефон Iphone 14, ІМЕІ: НОМЕР_1 , з сімкартою НОМЕР_2 .

Слідчому у кримінальному провадженні повернути вказане майно ОСОБА_3 .

Ухвала оскарженню не підлягає

Слідчий суддя ОСОБА_1