печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 червня 2025 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Києві судове провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна накладеного ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 17.02.2025, у межах кримінального провадження № 00005047 від 10.07.2023,

ВСТАНОВИВ:

14.05.2025 до Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 , яке того ж дня передано слідчому судді ОСОБА_1 , про скасування арешту майна накладеного ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 17.02.2025, у межах кримінального провадження № 00005047 від 10.07.2023.

У судове засідання заявник не з`явився, повідомлений про розгляд клопотання належним чином, разом з тим 19.05.2025 на адресу суду надійшла заява за підписом адвоката ОСОБА_3 про залишення клопотання про скасування арешту майна без розгляду.

Прокурор/слідчий за клопотанням якого накладався арешт у судове засідання не з`явився, про розгляд клопотання повідомлявся належним чином, про причини неявки не повідомив суд, заяви або клопотання, письмові заперечення не подавалися до суду.

Вивчивши клопотання, письмові докази, слідчий суддя приходить до наступного.

Відповідно до п. 19 ч. 1 ст. 7 КПК України та ч. 1 ст. 26 КПК України, однією із загальних засад кримінального провадження є диспозитивність, яка полягає у вільному використанні сторонами кримінального провадження своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Частиною 1 статті 26 КПК України передбачено, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи вище викладені обставини та приймаючи до уваги заяву адвоката ОСОБА_3 від 19.05.2025 про залишення клопотання без розгляду, що свідчить про те, що вимоги клопотання заявник не підтримує, слідчий суддя приходить до висновку, зважаючи на положення ст. 26 КПК України, що клопотання підлягає залишенню без задоволення, оскільки, кримінальним процесуальним законодавством не передбачено залишення клопотання про скасування арешту без розгляду.

Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом, що є принципом диспозитивності розгляду.

Керуючись положеннями ст. ст. 1-26, 174, 309, 395 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна накладеного ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 17.02.2025, у межах кримінального провадження № 00005047 від 10.07.2023 - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1