Номер провадження 1-кс/754/1629/25
Справа № 754/7360/25
У Х В А Л А

Іменем України

13 травня 2025 року слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчої ОСОБА_4 , в присутності захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_4 , погоджене прокурором Деснянської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою по матеріалах досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001532 від 12.05.2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України відносно підозрюваного:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, неодруженого, непрацевлаштованого, з середньою освітою, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого:

- вироком Деснянського районного суду м. Києва від 17.06.2022 за ч.2 ст. 15 ч.1 ст. 185 КК України до покарання у виді 100 годин громадських робіт;

- вироком Ірпінського міського суду Київської області від 16.01.2023 за ч.1 ст. 289 КК України до покарання у вигляді штрафу у розмірі 1000 н.м.д.г.;

- вироком Шевченківського районного суду м. Києва від 10.03.2023 за ч.4 ст. 185 КК України до покарання у виді 5 років позбавлення волі, на підставі ст. 75 КК України звільнений від відбування покарання з випробуванням строком на 3 роки, -

ВСТАНОВИВ:

13 травня 2025 року слідчим СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_4 , за погодженням з прокурором Деснянської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , подано до суду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_6 , підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України.

Клопотання слідчим подане в рамках кримінального провадження №0001532 від 12.05.2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України.

Згідно з клопотанням та додатками до нього, 11.05.2025, приблизно о 16.00 год, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_3 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вживаючи алкогольні напої у приміщенні вищевказаної квартири, на ґрунті раптово виниклих неприязних стосунків вступив у конфлікт з раніше знайомим ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в ході розвитку якого у ОСОБА_6 виник умисел направлений на заподіяння тілесних ушкоджень ОСОБА_7 .

Так, у вказані дату й час, перебуваючи у приміщенні коридору вищевказаної квартири, реалізуючи свій протиправний умисел, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, тобто діючи з прямим умислом, ОСОБА_6 наніс руками зведеними в кулак невизначену кількість ударів в область голови та живота ОСОБА_7 , чим заподіяв останньому тілесні ушкодження у вигляді: закритої черепно-мозкової травми, струсу головного мозку, закритої травми живота, розриву селезінки, внутрішньочеревної кровотечі, забою м`яких тканин голови та тулуба.

12.05.2025 о 02 годині 00 хвилин слідчим слідчого відділу Деснянського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві затримано ОСОБА_6 в порядку ст. 208 КПК України.

Відповідно до клопотання слідчого та наданих матеріалів, 12.05.2025 року ОСОБА_6 слідчим повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України.

Обґрунтовуючи клопотання слідчий посилається на існування ризиків, які дають йому достатні підстави вважати, що ОСОБА_6 може переховуватись від органу досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків в даному кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Клопотання слідчого відповідає вимогам ст. 184 КПК України, до клопотання долучено копії матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, витяг з ЄРДР, клопотання слідчого та додатки вручено підозрюваному та захиснику своєчасно, згідно з вимогами ч.2 ст. 184 КПК України.

Прокурор при розгляді клопотання просив його задовольнити з підстав, зазначених у клопотанні.

Захисник ОСОБА_5 просив відмовити у задоволенні клопотання слідчого та застосувати щодо ОСОБА_6 менш суворий запобіжний захід, не пов`язаний з позбавленням волі, а саме у вигляді домашнього арешту. Звертав увагу суду, що конфлікт у підозрюваного і обвинуваченого виник через жінку - ОСОБА_8 , яка того дня разом з ними була у квартирі та яку потерпілий ОСОБА_7 вдарив в обличчя. Обвинувачений заступився за ОСОБА_8 , нанісши удар ОСОБА_7 в область голови, від чого той упав і втратив свідомість. Інших ударів обвинувачений потерпілому не наносив. Побачивши, що потерпілий без свідомості, обвинувачений зі свого телефону викликав швидку медичну допомогу та, дочекавшись її приїзду, допоміг доставити потерпілого до карети швидкої, після чого поїхав додому, де у подальшому і був затриманий працівниками поліції. Від органів досудового розслідування не переховувався.

Підозрюваний ОСОБА_6 підтримав позицію захисника. Повідомив, що одружений, має на утриманні неповнолітню дитину 2009 р.н., є особою з інвалідністю третьої групи, працює у ТЦ «Новус» за цивільно-правовим договором. Зазначив, що всі судимості є погашеними. Просив не застосовувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Слідчий суддя вислухавши думки учасників розгляду клопотання, дослідивши клопотання та додатки до нього, приходить до такого висновку.

Відповідно до вимог ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, зокрема, зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховування від органів досудового розслідування та суду; незаконного впливу на свідків, потерпілого; перешкоджання кримінальному провадженню іншим способом; вчинити інше правопорушення.

Крім того, згідно з положеннями ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, слідчий суддя зобов`язаний оцінити, в тому числі, вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, розмір майнової шкоди, а також дані, що характеризують особу підозрюваного.

Відповідно до ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке, можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Наведені в клопотанні обставини та додані до нього документи, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України.

Так слідчим суддею встановлено, що 12.05.2025 в ЄРДР зареєстровано кримінальне провадження №0001532 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України. Відповідно до короткого викладу обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, 11.05.2025, приблизно о 16.00 год, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_3 , ОСОБА_6 вживаючи алкогольні напої у приміщенні вищевказаної квартири, на ґрунті раптово виниклих неприязних стосунків, вступив у конфлікт з раніше знайомим ОСОБА_7 , в ході розвитку якого ОСОБА_6 наніс руками зведеними в кулак невизначену кількість ударів в область голови та живота ОСОБА_7 , чим заподіяв останньому тілесні ушкодження.

12.05.2025 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України.

Зазначені обставини на цьому етапі досудового розслідування також підтверджуються доданими до клопотання доказами, а саме: витягом з ЄРДР у кримінальному провадженні №0001532 від 12.05.2025 року; протоколом огляду житлової квартири за АДРЕСА_4 від 12.05.2025; медичною довідкою № 3321, виданою КНП «КМКЛ ШМД», що розташоване за адресою: м. Київ, вул. Братиславська, 3 від 12.05.2025; протоколами від 12.05.2025 допиту свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_8 ; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 від 12.05.2025; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, в порядку ст. 208 КПК України від 12.05.2025; допитом підозрюваного ОСОБА_6 від 12.05.2025; речовими доказами у кримінальному провадженні; іншими доказами у всій їх сукупності.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Згідно з п. 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Як вбачається з наданих стороною обвинувачення матеріалів, якими обґрунтовується клопотання, зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце і підтверджуються на даному етапі розслідування достатньою сукупністю даних, детальний перелік яких міститься в клопотанні слідчого.

Необхідно наголосити, що на даному етапі провадження, слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою (за стандартом "обґрунтованої підозри") для застосування щодо неї запобіжного заходу.

Відповідно до ч.2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу, окрім обґрунтованої підозри, є також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. КПК України покладає на слідчого, прокурора обов`язок обґрунтувати ризики кримінального провадження.

На переконання сторони обвинувачення, в цьому провадженні існують ризики, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, впливати на свідків та потерпілого, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування (п.1 ч. 1 ст. 177 КПК України), слідчий суддя вважає такі дії цілком вірогідними, а ризик доведеним.

Так, співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків у вигляді його ув`язнення у невизначеному майбутньому, тобто після його засудження до можливого покарання у вигляді позбавлення волі, з урахуванням встановлених на даному етапі обставин вчинення протиправних дій, доводять, що цей ризик є достатньо високим.

Щодо ризику того, що підозрюваний може впливати на свідків та потерпілого з метою схиляння їх до зміни свідчень, слідчий суддя вважає, що прокурором цей ризик також доведено, оскільки підозрюваному відомі анкетні дані та адреси місця проживання потерпілого та свідків.

Слідчий суддя, відповідно до ст. 178 КПК України, також враховує особу підозрюваного, який має судимості, є особою з інвалідністю, працює, одружений, має на утриманні малолітню дитину, отже має міцні соціальні зв`язки. Також суд враховує ставлення підозрюваного до скоєного, а саме, що він визнає провину та висловлює щирий жаль, самостійно викликав потерпілому швидку медичну допомогу, від працівників поліції не переховувався.

Також слідчий суддя бере до уваги відомості, що містяться у протоколі допиту свідка ОСОБА_8 від 12.05.2025, яка повідомила, що того дня на місці події підозрюваний дійсно заступився за неї після того, як потерпілий ОСОБА_7 її вдарив.

На думку слідчого судді застосування до підозрюваного за наведених обставин запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою становитиме для нього надмірний тягар та непропорційне втручання у право на особисту свободу, а також матиме негативний вплив на членів його родини, яких він утримує, та певною мірою обмежуватиме і їх права.

Відповідно до ч. 4 ст. 178 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Прокурором доведені обставини, передбачені п.1, 2 ч.1 ст. 194 КПК, але не доведені обставини, передбачені п. 3 ч. 1 зазначеної статті.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177-179, 183, 184, 193, 194, 196, 202, 309 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_4 , погоджене прокурором Деснянської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою по матеріалах досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001532 від 12.05.2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - залишити без задоволення.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту із забороною залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 , в період часу з 22 години 00 хвилин до 06 години 00 хвилин наступного дня без дозволу слідчого, прокурора або суду, строком на два місяці, тобто до 13 липня 2025 року, включно.

ОСОБА_6 звільнити з-під варти в залі суду негайно.

Відповідно до ч.5 ст. 194 КПК України покласти на ОСОБА_6 обов`язки, а саме: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду та повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання або роботи.

Строк дії обов`язків - до 13 липня 2025 року.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_6 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, може бути застосований більш суворий запобіжний захід.

Ухвалу передати відповідальній особі Деснянського УП ГУНП у м. Києві для виконання.

Відповідальні особи Деснянського УП ГУНП у м. Києві з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтись в його житло, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на підозрюваного зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Ухвала припиняє свою дію після закінчення строку дії ухвали, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1