н/п 1-кс/953/3046/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"02" травня 2025 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участі заявника ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань у приміщенні Київського районного суду м. Харкова клопотання представника власника майна ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна по кримінальному провадженню №00000024 від 23.03.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 209 КК України

ВСТАНОВИВ:

До Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання представника власника майна ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна по кримінальному провадженню №00000024 від 23.03.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 209 КК України.

В обґрунтування поданого клопотання заявник зазначив, що ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 10.09.2021 року (справа №953/16796/21) було задоволено клопотання слідчого ГУ ДФС у Харківській області та накладено арешт на грошові кошти ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (рнокпп НОМЕР_1 ), що знаходяться на рахунках № № НОМЕР_2 , НОМЕР_3 , НОМЕР_4 , НОМЕР_5 відкритих у АТ КБ «ПриватБанк» (МФО 305299), станом на дату, годину та хвилину отримання ухвали суду та в подальшому зупиненні видаткових операцій по цим рахункам, за виключенням податкових платежів до бюджетів усіх рівнів.

Вказує, в ході проведення досудового розслідування з 2021 року не здобуто даних щодо вчинення злочинів ОСОБА_3 , підозру йому не пред*явлено, органом досудового розслідування не доведена можливість використання як доказів арештованих грошових коштів та не вказано які саме сліди кримінального правопорушення містять на собі безпосередньо грошові кошти на рахунках ОСОБА_3 .

З врахуванням викладеного, арешт підлягає скасуванню, оскільки правових підстав для арешту немає.

В судовому засіданні клопотання ОСОБА_3 клопотання підтримав та просив задовольнити з підстав, зазначених у клопотанні, та надав до суду виписку по рахунках з зазначенням сум на арештованих рахунках.

Прокурор в судове засідання не з*явився, надав до суду свої заперечення, вказуючи, що досудове розслідування триває, просив відмовити у задоволенні, зазначивши, що на даний час підстави для скасування арешту відсутні.

Заслухавши думку заявника, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Судом встановлено, що у провадженні СУ ГУНП в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження №0000024, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 32.03.2021 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 209 КК України.

10.09.2021 року ухвалою Київського районного суду м. Харкова задоволено клопотання слідчого ГУ ДФС у Харківській області та накладено арешт на грошові кошти ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (рнокпп НОМЕР_1 ), що знаходяться на рахунках № № НОМЕР_2 , НОМЕР_3 , НОМЕР_4 , НОМЕР_5 відкритих у АТ КБ «ПриватБанк» (МФО 305299), станом на дату, годину та хвилину отримання ухвали суду та в подальшому зупиненні видаткових операцій по цим рахункам, за виключенням податкових платежів до бюджетів усіх рівнів.

Приписами статей 131, 132 КПК України передбачено, що арешт майна віднесений до заходів забезпечення кримінального провадження, які вживаються за наявності обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування відповідного заходу забезпечення.

При цьому, підлягає врахуванню, чи виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи потреби досудового розслідування, а також, чи може бути виконане завдання, для виконання якого сторона обвинувачення звертається з відповідним клопотанням.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, зокрема, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Положеннями ч. 2 ст. 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Як вбачається зі змісту мотивувальної частини ухвали слідчого судді Київського районного суду мм. Харкова від 10.09.2021 року, арешт на майно накладено за тих підстав, що ці грошові кошти є предметом протиправної діяльності та відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Так, згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Так, ч. 1 ст. 98 КПК України встановлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Разом з тим, ст. 174 КПК України закріплює, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Так, згідно з абзацом 2 ч. 1 ст. 174 КПК України, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Вимоги абзацу 2 ч. 1 ст. 174 КПК України передбачаються, що обов`язок доведення, що у подальшому застосуванні арешту майна відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано, законодавець покладає безпосередньо на особу, яка звернулась із клопотанням про скасування арешту майна.

Так, при розгляді даного клопотання, слідчим суддею враховано, що жодній особі, в тому числі і ОСОБА_3 в даному кримінальному провадженні №00000024 від 23.03.2021 не було повідомлено про підозру з 2021 року, тобто протягом 4 років.

Отже, на день розгляду клопотання стороною обвинувачення не доведено, що грошові кошти, що розміщені на банківських рахунках, мають відношення до обставин, які підлягають доказуванню в межах кримінального провадження №00000024, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23.03.2021 року.

За цей час (4 роки) не було повідомлено про підозру будь-яким особам в даному кримінальному провадженні і клопотання про арешт коштів на рахунках, як зазначив прокурор, ґрунтується лише на висновках фінансового моніторингу.

Жодних доказів, які б спростовували доводи власника майна та підтверджували обставини, які є підставою для продовження такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, до суду надано не було, у зв`язку із чим слідчий суддя, виходячи з принципу змагальності сторін у кримінальному провадженні, дійшов до висновку, що доводи, зазначені в клопотанні, є обґрунтованими.

Аналіз наявних у розпорядженні слідчого судді матеріалів свідчить про відсутність на даний час підстав для продовження такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, а так само, розумність і співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, та наслідки арешту такого майна.

Статтею 16 КПК України передбачено недоторканість права власності як одну із засад кримінального провадження. Цією нормою передбачено, що позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Із змісту вищезазначених норм убачається, що захист прав власника чи законного володільця майна, яке має значення для кримінального провадження, є пріоритетним, і ступінь втручання у право власності особи має бути співмірним потребам досудового розслідування

Наведені вище встановлені слідчим суддею фактичні обставини свідчать про те, що у зв`язку з арештом рахунків, його власник, який не є підозрюваним позбавлений можливості у повній мірі реалізовувати права власника.

Відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Статтею 1 Протоколу № 1 до Конвенції про захист прав і основоположних свобод встановлено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном, ніхто не може бути позбавлений свого майна, інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

Як свідчить практика Європейського суду з прав людини, стаття 1 Протоколу 1, яка спрямована на захист особи від будь-якого посягання держави на право володіти своїм майном, також зобов`язує державу вживати необхідні заходи, спрямовані на захист права власності (рішення по справі «Броньовський (Broniowski) проти Польші» від 22.06.2004) У своїх висновках ЄСПЛ неодноразово нагадував, що перша та найважливіша вимога статті 1 Протоколу 1 полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним. Суд наголошує на необхідності підтримання «справедливої рівноваги» між загальним інтересом суспільства та захистом основних прав конкретної особи. Необхідну рівновагу не буде забезпечено, якщо відповідна особа несе «особистий і надмірний тягар» (див. рішення у справі «Брумареску проти Румунії» (Brumarescu v. Romania) від 28.10.1999, п.78).

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 10.09.2021 року по кримінальному провадженню №00000024 від 23.03.2021 у вигляді накладення арешту на грошові кошти ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (рнокпп НОМЕР_1 ), що знаходяться на рахунках № № НОМЕР_2 , НОМЕР_3 , НОМЕР_4 , НОМЕР_5 відкритих у АТ КБ «ПриватБанк» (МФО 305299), станом на дату, годину та хвилину отримання ухвали суду та в подальшому зупиненні видаткових операцій по цим рахункам, за виключенням податкових платежів до бюджетів усіх рівнів.

Керуючись ст.ст. 98, 131-132, 170-171, 173, 174, 309, 372, 376, 532 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання представника власника майна ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна по кримінальному провадженню №00000024 від 23.03.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 209 КК України - задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 10.09.2021 року по кримінальному провадженню №00000024 від 23.03.2021 у вигляді накладення арешту на грошові кошти ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (рнокпп НОМЕР_1 ), що знаходяться на рахунках № № НОМЕР_2 , НОМЕР_3 , НОМЕР_4 , НОМЕР_5 відкритих у АТ КБ «ПриватБанк» (МФО 305299), станом на дату, годину та хвилину отримання ухвали суду та в подальшому зупиненні видаткових операцій по цим рахункам, за виключенням податкових платежів до бюджетів усіх рівнів.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Слідчий суддя -