Справа № 635/1176/18
Провадження № 1-кп/545/72/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30.07.2025 Полтавський районний суд Полтавської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника обвинуваченого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні у залі суду в м. Полтаві кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_6 , ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 246 КК України,-

в с т а н о в и в :

На розгляді Полтавського районного суду Полтавської області перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_6 , ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 246 КК України.

У судовому засіданні прокурор заявив клопотання про закриття кримінального провадження у частині щодо обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст.246 КК України на підставі ст.284 КПК України у зв`язку з декриміналізацією діяння відповідно до Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо збереження українських лісів та запобігання незаконному вивезенню необроблених лісоматеріалів» №2531-VIІІ від 06.09.2018, який набрав чинності 01.01.2019; та про зупинення провадження щодо ОСОБА_6 у зв`язку з перебуванням його на військовій службі.

Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_5 клопотання підтримали.

Обвинувачений ОСОБА_6 та представник потерпілого ДП «Жовтневе лісове господарство» у судове засідання не з`явились.

Заслухавши думку учасників, дослідивши матеріали кримінального провадження, суд приходить до таких висновків.

Відповідно обвинувального акту ОСОБА_4 обвинувачується у тому, що він, разом з іншими особами, у денний час 14.11.2017 прибули на автомобілі ВАЗ 2104 д.н.з. НОМЕР_1 , до 47 кварталу ДП «Жовтневий лісгосп», що розташований біля сел. Коротич Харківського району Харківської області, де, діючи всупереч п.п. 2, 3 порядку видачі спеціальних дозволів на використання лісових ресурсів, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №761 від 23.05.2007 «Про врегулювання питань щодо спеціального використання лісових ресурсів», без спеціального дозволу на використання лісових ресурсів - лісорубного квитка або лісового квитка, маючи на меті здійснити незаконну порубку лісових насаджень на вказаній земельній ділянки, на якій розташована лісові насадження, що належать ДП «Жовтневий лісгосп», у порушення вимог ст.ст. 4, 69 Лісового кодексу України, умисно та цілеспрямовано, керуючись власним корисливих мотивом, бензопилою «STIHL» та двома сокирами, які заздалегідь приготували для вчинення злочину, шляхом спилу та зрубу, здійснили незаконну порубку 62 дерев, з яких 2 породи ясеню, 4 породи клену, 56 породи дубу, діаметром від 18 до 60 см та надалі вказані дерева розпиляли на кругляки, після чого розпорядилися спиляними деревами на власний розсуд, а саме склали їх докупи для подальшого транспортування, чим спричинили згідно з висновком судової економічної експертизи №25099 від 01.02.2018 Харківського НДІСЕ ім. засл. Проф. Бокаріуса збитки державі в особі ДП «Жовтневий лісгосп»на загальну суму 473 830 грн 82 коп., що є істотною шкодою.

01.01.2019 набрав чинності Закон України № 2531-VIII від 06.09.2018 «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо збереження українських лісів та запобігання незаконному вивезенню необроблених лісоматеріалів», яким ч. 1 та 2 статті 246 Кримінального кодексу України викладено в такій редакції:

1. Незаконна порубка дерев або чагарників у лісах, захисних та інших лісових насадженнях, перевезення, зберігання, збут незаконно зрубаних дерев або чагарників, що заподіяли істотну шкоду, -

караються штрафом від тисячі до тисячі п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або арештом на строк до шести місяців, або обмеженням волі на строк до трьох років, або позбавленням волі на той самий строк.

2. Ті самі дії, вчинені повторно або за попередньою групою осіб.

Також вказаним Законом внесено Примітку до вказаної статті , відповідно до якої:

1.У цій статті істотною шкодою вважається така шкода, яка у дві тисячі і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян, або інша істотна шкода, завдана навколишньому природному середовищу в частині забезпечення ефективної охорони, належного захисту, раціонального використання та відтворення лісів.

2. У цій статті тяжкими наслідками вважаються такі наслідки, які у п`ять тисяч і більше разів перевищують неоподатковуваний мінімум доходів громадян.

З набранням чинності цим Законом змінилось поняття «істотної шкоди» як ознаки складу злочину, передбаченої ч.1 статті 246 КК України, що призвело до часткової декриміналізації .

Як передбачено пунктом 5 підрозділу 1 розділу ХХ Податкового кодексу України, для цілей кваліфікації кримінальних правопорушень неоподатковуваний мінімум доходів громадян обчислюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної підпунктом 169.1.1 пункту 169.1 статті 169 цього Кодексу, - п`ятдесят відсотків прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на один місяць), встановленого законом про державний бюджет на 01 січня відповідного року. Із урахуванням розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи на 01 січня 2017 року, встановленого статтею 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2017 рік» (1600 грн), податкова соціальна пільга у відповідному році складає 800 грн(половина розміру прожиткового мінімуму).

Відтак на час вчинення ОСОБА_4 (14.11.2017) інкримінованих йому дій, мінімальний розмір істотної шкоди як ознаки злочину, передбаченого ч. 2 статтею 246 КК України, мав би становити 1 600 000 грн, а відповідно до обвинувального акту розмір істотної шкоди складає 473 830 грн 82 коп.

Відповідно до положень ст.58 Конституції України, закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи. Ніхто не може відповідати за діяння, які на час їх вчинення не визнавалися законом як правопорушення.

Згідно ч.2 ст.4 КК України злочинність і караність, а також інші кримінально-правові наслідки діяння визначаються законом про кримінальну відповідальність, що діяв на час вчинення цього діяння.

Відповідно до ч.1 ст.5 КК України передбачено, що закон про кримінальну відповідальність, що скасовує злочинність діяння, пом`якшує кримінальну відповідальність або іншим чином поліпшує становище особи, має зворотну дію у часі, тобто поширюється на осіб, які вчинили відповідні діяння до набрання таким законом чинності, у тому числі на осіб, які відбувають покарання або відбули покарання, але мають судимість.

Згідно п.4 ч.1 ст.284 КПК України кримінальне провадження закривається в разі, якщо, зокрема, набрав чинності закон, яким скасована кримінальна відповідальність за діяння, вчинене особою.

Таким чином, суд приходить до висновку, що в зазначеному випадку відбулася часткова декриміналізація діяння шляхом внесення змін до закону про кримінальну відповідальність (ст.246 КК України), а саме - визначено розмір істотної шкоди (2000 і більше неоподаткованих мінімумів доходів громадян або інша істотна шкода, завдана навколишньому природному середовищу, у частині забезпечення ефективної охорони, належного захисту, раціонального використання та відтворення лісів), тому підстави для притягнення ОСОБА_4 за ч.2 ст. 246 КК України відсутні у зв`язку з декриміналізацією відповідальності за вчинення злочинного діяння передбаченого цією статтею.

Аналогічні висновки викладені в постанові Верховного Суду від 03.12.2019 у справі № 601/1141/18.

За таких обставин клопотання прокурора підлягає задоволенню, а кримінальне провадження щодо обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.246 КК України, підлягає закриттю на підставі п.4 ч.1 ст.284 КПК України.

У кримінальному провадженні ДП «Жовтневий лісгосп»заявлений цивільний позов до обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_4 про солідарне відшкодування майнової шкоди, завданої злочином, який у частині вимог до ОСОБА_4 підлягає залишенню без розгляду відповідно до положень ч. 1 ст. 129 КПК, згідно з якими вирішення цивільного позову по суті заявлених вимог можливо лише у разі ухвалення обвинувального вироку або постановлення ухвали про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, з роз`ясненням позивачу права вирішити свої вимоги в порядку цивільного судочинства.

Щодо клопотання прокурора про зупинення судового провадження щодо ОСОБА_6 суд приходить до таких висновків.

Відповідно до ст. 335 КПК України у разі, якщо обвинувачений ухилився від явки до суду або захворів на психічну чи іншу тяжку тривалу хворобу, яка виключає його участь у судовому провадженні, або був призваний для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період, суд зупиняє судове провадження стосовно такого обвинуваченого до його розшуку, видужання або звільнення з військової служби і продовжує судове провадження стосовно інших обвинувачених, якщо воно здійснюється щодо декількох осіб.

Як вбачається з довідки командира військової частини НОМЕР_2 за №9/2515 від 18.04.2025, ОСОБА_6 перебуває на військовій службі у військовій частині НОМЕР_2 .

Отже, відповідно до положень статті 335 КПК України, провадження у справі слід зупинити до звільнення обвинуваченого ОСОБА_6 з військової служби.

Керуючись ст.ст. 284, 288, 335,372 КПК України,

у х в а л и в:

Клопотання прокурора задовольнити.

Кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000893 від 14.01.2018 у частині обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 246 КК України, - закрити на підставі п. 41 ч. 1 ст. 284 КК України у зв`язку з втратою чинності законом, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

Судове провадження у частині обвинувачення ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 246 КК України, - зупинити до звільнення його з військової служби.

Цивільний позов потерпілого ДП «Жовтневий лісгосп»у частині вимог до ОСОБА_4 про відшкодування майнової шкоди, завданої злочином, - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена у частині закриття кримінального провадження до Полтавського апеляційного суду через Полтавський районний суд Полтавської області протягом семи днів з моменту її оголошення.

Суддя: ОСОБА_1