н/п 1-кс/490/1906/2025
Центральний районний суд м. Миколаєва
Справа № 490/8979/24
У Х В А Л А

про накладення арешту на майно

12 травня 2025 року слідчий суддя Центрального районного суду м. Миколаєва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора відділу Миколаївської обласної прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0000258 від 10.10.2024, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 114-1 України,-

ВСТАНОВИВ:

Прокурор звернувся до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на майно, яке вилучене 22.04.2025 в ході проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_4 , за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: мобільний телефон марки «Redmi» моделі «Note 13 Pro» серійний номер ІМЕІ 1 НОМЕР_1 , ІМЕІ 2 НОМЕР_2 , в середині якого знаходиться сім картка мобільного оператора «Лайф» за НОМЕР_3 та картка мобільного оператора «ВФ Україна» за НОМЕР_4 , з метою забезпечення збереження речового доказу.

Оскільки вказане майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, та є речовими доказами, то слідчий вважає, що виникла необхідність у його арешті.

Вказує, що вилучене майно саме по собі та в сукупності з іншими матеріалами кримінального провадження має суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, оскільки вказані речі, можуть містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження внаслідок вчинення особою кримінального правопорушення, а також з метою забезпечення збереження вказаних речових доказів. У зв`язку із цим є необхідність у накладенні арешту на вказане майно з метою збереження речових доказів відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України.

А тому прокурор звернувся до суду з відповідним клопотанням, яке просить задовольнити.

Прокурор в судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином. Зазначив про розгляд справи за його відсутності.

ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином. Надав заяву про розгляд клопотання без його участі, проти задоволення клопотання не заперечував.

А тому суд, враховуючи закріплений ст.26 КПК України принцип диспозитивності, згідно якого сторони кримінального провадження є вільними у використанні свої прав у межах та у спосіб, передбачений цим Кодексом, вважає за можливе розглянути подане клопотання у їх відсутність та на підставі наявних матеріалів.

Дослідивши матеріали клопотання та докази, додані до такого, слідчий суддя встановив наступне.

Так, слідчим відділом УСБ України в Миколаївській області проводиться досудове розслідування у кримінальному проваджені № 0000258 від 10.10.2024, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 114-1 України.

Згідно матеріалів досудового розслідування, в умовах воєнного стану мешканцями Миколаївської області дій направлених на умисне розповсюдження інформації про місця фактичного проведення мобілізаційних заходів працівниками районних (міських) ТЦК та СП.

Так, 10.10.2024 до слідчого відділу Управління Служби безпеки України в Миколаївській області з 2 сектору ВКІБ УСБ України в Миколаївській області за № 64/20-9293 надійшло повідомлення про те, що невстановлені мешканці Миколаївської області здійснюють розміщення повідомлень в закритих групах та месенджерах про місцезнаходження на території області та здійснення заходів стосовно мобілізації працівниками РТЦК та СП, що являється перешкоджання законній діяльності ЗСУ та інших утворених відповідно до законів України військових формувань.

В ході проведення досудового розслідування по вищевказаному кримінальному провадженні встановлено, що невстановленими особами з числа мешканців Миколаївської області на систематичній основі з використанням мережі Інтернет у загальнодоступних регіональних інформаційних ресурсах месенджеру «Телеграм» та «Вайбер»: «ДПС контроль», « ІНФОРМАЦІЯ_1 » (https://t.me/povestki4atni), «Повістки Миколаїв (чат)» ( ІНФОРМАЦІЯ_2 «Свободный чат|Николаев Chat» ( ІНФОРМАЦІЯ_3 « ОСОБА_5 » ( ІНФОРМАЦІЯ_4 » ( ІНФОРМАЦІЯ_5 та інших здійснюється умисне розповсюдження інформації про місця фактичного проведення мобілізаційних заходів працівниками Миколаївського обласного та районних (міських) ТЦК, СП.

Згідно матеріалів виконаного доручення, які надійшли з Миколаївського РВ Управління СБ України в Миколаївській області за обл. № 64/25-154 від 18.03.2025 встановлено, що до вчинення вказаного кримінального правопорушення можливо причетний громадянин України ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП: НОМЕР_5 , паспорт громадянина України: № НОМЕР_6 від 07.09.2021, паспорт громадянина України для виїзду за кордон: НОМЕР_7 від 16.04.2018. Адреса проживання: АДРЕСА_1 .

22.04.2025 на підставі ухвали слідчого судді було проведено обшук в домоволодінні власником якого є ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 під час якого було вилучено вказане майно.

Власником вищевказаного майна є ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Постановою слідчого вказане майно, визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Крім цього, п.1 ч.2 ст.170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення).

Зважаючи на вищенаведене та з урахуванням того, що майно, на яке прокурор просить накласти арешт, саме по собі та в сукупності з іншими матеріалами кримінального провадження має суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, оскільки можуть містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, внаслідок вчинення особою кримінального правопорушення, а також з метою забезпечення збереження вказаних речових доказів, а тому суд вважає обґрунтованим клопотання на виниклу необхідність у накладенні арешту на майно з метою збереження речових доказів, та вважає, що таке клопотання слід задовольнити.

Керуючись вимогами ст. ст.170-173,309,395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке належить ОСОБА_4 , що вилучене 22.04.2025 в ході проведення обшуку за місцем його проживання, за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: мобільний телефон марки «Redmi» моделі «Note 13 Pro» серійний номер ІМЕІ 1 НОМЕР_1 , ІМЕІ 2 НОМЕР_2 , в середині якого знаходиться сім картка мобільного оператора «Лайф» за НОМЕР_3 та картка мобільного оператора «ВФ Україна» за НОМЕР_4 , з метою забезпечення збереження речового доказу.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом, відповідно до ст.174 КПК України.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1