Єдиний унікальний номер 305/2472/25
Номер провадження 1-кс/305/284/25
УХВАЛА

про застосування запобіжного заходу

17.07.2025 м. Рахів

Слідчий суддя Рахівського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Рахівського РВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Рахівського відділу Тячівської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0000310 від 16.07.2025 стосовно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця та мешканця АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України,

встановив:

До суду 17.07.2025 надійшло зазначене клопотання, у якому слідчий просить застосувати запобіжний захід у виді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_5 .

Доводи клопотання зводяться до такого.

1. ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, а саме сприяння організації незаконного переправлення осіб через державний кордон України вказівками, наданням засобів, вчинене щодо кількох осіб, за попередньою змовою групою осіб, з корисливих мотивів.

2. Обставини підозри підтверджуються доказами, зібраними під час досудового розслідування, зокрема протоколом огляду місця події від 16.07.2025, постановою про долучення речових доказів, протоколом допиту свідка ОСОБА_7 , протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімком за участі свідка ОСОБА_7 .

3. Наявні ризики, які свідчать про можливе вчинення підозрюваним дій, передбачених пунктами 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, щодо переховування від органів досудового розслідування та/або суду; знищення речей, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконного впливу на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином; вчинення іншого кримінального правопорушення.

4. Застосування щодо підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу не зможе запобігти настанню вказаних ризиків.

У судовому засіданні слідчий ОСОБА_4 та прокурор ОСОБА_3 просили задовольнити клопотання з викладених у ньому підстав, застосувати запобіжний захід у виді тримання під вартою з визначенням розміру застави на розсуд суду, у подальшому прокурор уточнив, що з урахуванням розміру винагороди за незаконне переправлення особи через державний кордон, а саме 10 тисяч доларів США, розмір застави повинен бути не меншим за еквівалент такої суми у гривні.

Захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_6 ствердила, що тримання під вартою є виключним та найтяжчим запобіжним заходом, у даному випадку недостатньо доказів на підтвердження підозри, так як єдиним доказом є показання свідка, не було вилучено жодних доказів, зокрема і грошових коштів, автомобіль, на якому пересувались підозрювані, ОСОБА_5 не належить, раніше знайомі не були. ОСОБА_5 є особою пенсійного віку, має визначене місце проживання, свідок уже допитаний, є мешканцем іншої області, тому на нього неможливо впливати. Просила застосувати запобіжний захід у виді «нічного» домашнього арешту, а в разі обрання застави - у мінімальному розмірі, так як підозрюваний є особою пенсійного віку, підприємницькою діяльністю не займається.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав свого захисника, пояснив, що він не визнає вину у вчиненні кримінального правопорушення, яке йому інкримінується, має невеличкий готель, де приймає осіб на проживання, однак переправленням їх через державний кордон України не займається. Пенсію не отримує, зможе внести заставу в розмірі до 100 тисяч гривень.

При вирішенні питання щодо застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відповідно до вимог ч. 1 ст. 194 КПК України слід надати оцінку питанням щодо обґрунтованості підозри у вчиненні кримінального правопорушення (1), наявності заявлених у клопотанні ризиків (2), можливості застосування більш м`якого запобіжного заходу (3), а в разі наявності підстав для застосування запобіжного заходу - чи визначати заставу і в якому розмірі, та які обов`язки необхідно покласти на підозрюваного (4).

Дослідивши клопотання та додані матеріали, заслухавши учасників, слідчий суддя встановив наступне.

1. Кримінальне процесуальне законодавство України не містить поняття «обґрунтованої підозри», однак усталеною практикою ЄСПЛ визначено, що обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, водночас факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи.

ОСОБА_5 підозрюється у тому, що у липні 2025 року за попередньою змовою з ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та іншими невстановленими особами, з метою незаконного переправлення через державний кордон України ОСОБА_7 за винагороду в розмірі від 8 до 10 тисяч доларів США, надав останньому вказівку переслати йому до м. Рахова свій паспорт громадянина України для виїзду за кордон, після чого 16.07.2025 ОСОБА_7 було доставлено до м. Рахів, де він зустрівся зі ОСОБА_5 та останнього було затримано.

Письмове повідомлення про підозру вручено ОСОБА_5 17.07.2025 о 10:40 год, затриманий він о 13:20 год 16.07.2025, тому строки затримання без ухвали слідчого судді та до повідомлення про підозру стороною обвинувачення не порушено.

Обґрунтованість підозри підтверджується наступними дослідженими документами:

- витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань, відповідно до якого відомості про кримінальне правопорушення 16.07.2025 зареєстровано за № 0000310 за ч. 3 ст. 332 КК України;

- протоколом огляду місця події в м. Рахів від 16.07.2025;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_7 , який пояснив, що домовився про незаконний перетин державного кордону України з особою на ім`я ОСОБА_10 , який обіцяв посприяти в цьому за винагороду в розмірі від 8 до 10 тисяч доларів в разі самостійного прибуття до міста Рахів, тому він знайшов варіант доїхати з м. Харків до м. Рахів за допомогою транспортного засобу швидкої допомоги, однак на блок посту в с. Лазещина їх затримали, у подальшому він зв`язався з ОСОБА_10 та вони зустрілися м. Рахів на площі, де ОСОБА_10 затримали;

- протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 16.07.2025, відповідно до якого свідок ОСОБА_7 упізнав ОСОБА_5 як особу на ім`я ОСОБА_10 , який у телефонному режимі проводив із ним інструктаж та надав вказівку прибути до м. Рахів з метою подальшого незаконного переправлення через державний кордон України за грошову винагороду.

Отже, описана у клопотанні та повідомленні про підозру фабула кримінального правопорушення у сукупності з наданими матеріалами кримінального провадження вказують на наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з відповідним кримінальним правопорушенням, передбаченим ч. 3 ст. 332 КК України, і такі докази є достатніми для застосування запобіжного заходу.

Водночас, на даному етапі провадження слідчий суддя не вирішує питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не оцінює докази з точки зору їх достатності, достовірності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а лише на підставі оцінки сукупності отриманих доказів визначає, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є ймовірною та встановлених обставин достатньою для виправдання подальшого розслідування та застосування заходів забезпечення кримінального провадження з ціллю висунення обвинувачення або спростування підозри.

Разом з тим, слідчий суддя констатує, що повідомлення про підозру частково не відповідає обставинам справи, оскільки відсутні відомості щодо незаконного переправлення через державний кордон України кількох осіб, а наявні лише щодо однієї особи - ОСОБА_7 .

2. Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ряду спроб, які визначені у цій нормі як ризики.

Тому, метою запобіжного заходу є необхідність попередити виникнення названих ризиків, а не застосувати запобіжний захід за наслідками вчинення підозрюваним відповідних дій. З огляду на викладене, той чи інший ризик слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірної можливості здійснення підозрюваним таких спроб. Водночас, КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

У клопотанні слідчим зазначено наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Ризик переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та обґрунтований тим, що усвідомлюючи тяжкість покарання за вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_5 з метою уникнення покарання і затягування справи, може переховуватись від органу досудового розслідування та суду.

Ризик знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, вмотивований тим, що не всі докази у кримінальному провадженні на даній стадії досудового розслідування відшукані, тому є достатні підстави вважати що ОСОБА_5 , перебуваючи на волі, зможе знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, з метою не доказування його вини в подальшому.

Також, наявний ризик щодо можливості підозрюваного незаконно впливати свідків у кримінальному провадженні з метою уникнення відповідальності, оскільки не всі свідки на час розгляду даного клопотання допитані. Оцінюючи наявність цього ризику (вплив на свідків) у кримінальному провадженні, слід виходити з встановленого Кримінальним процесуальним кодексом України порядку отримання показань від свідків у кримінальному провадженні на різних його етапах, та розуміти, що ризик такого впливу зберігається до отримання показань свідків безпосередньо судом під час розгляду справи по суті. Тим самим, не виключена ймовірність того, що підозрюваний не будучи обмежений у спілкуванні із свідками, яким відомі обставини вчинення злочину у якому останній обґрунтовано підозрюється, він може здійснювати на них вплив шляхом підбурювання, вмовляння, залякування, підкупу, з метою їх спонукання до ненадання в суді показів, перекручування або спотворення обставин, які їм достовірно відомі, з метою уникнення від кримінальної відповідальності. Тим самим, наявності ризику впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів під час проведення досудового розслідування, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Ризик того, що ОСОБА_5 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином обґрунтовується тим, що він може ухилятися від виконання процесуальних обов`язків, визначених ч.7 ст.42 КПК України, а саме ухилятися від явки на виклик до слідчого.

Ризик того, що ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення, обґрунтовується тим, що останній ніде не працює, підозрюється у тяжкому корисливому злочині.

Обставини кримінального провадження у своїй сукупності підтверджують наявність указаних ризиків.

3. Неможливість застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, аніж тримання під вартою, обґрунтовано стороною обвинувачення такими ж доводами і з ними слідчий суддя погоджується.

Недостатніми для застосування більш м`якого запобіжного заходу є відомості про те, що підозрюваний є особою пенсійного віку, має визначене місце проживання, свідок ОСОБА_7 є мешканцем іншої області.

Слідчий суддя керується положеннями статті 178 КПК України щодо обов`язку при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу оцінити в сукупності всі обставини справи та статті 183 КПК України про те, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам.

Заслухавши доводи сторін, дослідивши надані документи, з урахуванням вимог наведених норм кримінального процесуального законодавства слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання слідчого про застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою підлягає задоволенню.

4. Розмір застави підозрюваному та покладені обов`язки визначаються слідчим суддею з урахуванням ч. 5 ст. 182, ч. 3 ст. 183 КПК України, обставин кримінального правопорушення, ролі підозрюваного у ньому, його майнового стану та наявних ризиків.

Роль підозрюваного у кримінальному правопорушенні полягає в тому, що він є одним із багатьох його виконавців, точний перелік дій, що він мав здійснити з метою реалізації спільного умислу, спрямованого на незаконний перетин державного кордону України ОСОБА_7 стороною обвинувачення у повній мірі не встановлено, наразі йдеться лише про розміщення такого для тимчасового проживання, злочин є корисливим, наявні усі 5 ризиків, визначених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Слідчий суддя враховує розмір незаконної винагороди, яку з його слів мав сплатити ОСОБА_7 за своє незаконне переправлення через державний кордон (від 8 до 10 тисяч доларів), однак бере до уваги, що така винагорода фактично сплачена не була, участь у діях, про підозру у яких повідомлено ОСОБА_5 , брала значна (наразі точно не визначена) кількість осіб, тому розмір застави не може бути поставлений у пряму залежність від такого розміру.

Майновий стан підозрюваного характеризується відсутністю стабільного щомісячного доходу, не надано сторонами інформації про наявність у власності підозрюваного нерухомого та рухомого майна, грошових активів, коштів на рахунках у банківських установах, транспортних засобів тощо.

Як пояснив підозрюваний, хоча він і досяг пенсійного віку, однак пенсію на даний час не отримує, має у власності невеликий готель, надає послуги по розміщенню осіб на проживання без реєстрації підприємницької діяльності.

З урахуванням наведених відомостей, застава підлягає визначенню в розмірі, наближеному до середнього, передбаченого законодавством за злочини даної категорії (від 20 до 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб).

Твердження прокурора про необхідність визначення застави у розмірі в еквіваленті 10 тисяч доларів США, тобто 410 тисяч гривень є безпідставними, виходячи з такого.

Відповідно до підозри, вартість винагороди за незаконне переправлення ОСОБА_7 через державний кордон України могла складати від 8 до 10 тисяч доларів, при цьому ці кошти не призначались у цілій частині ОСОБА_5 , а розподілялись і між іншими особами, точне коло та навіть кількість яких стороною обвинувачення наразі не встановлено.

Як вже зазначалось, щодо особи, яка підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, розмір застави визначається від 20 до 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України), тобто на даний час - від 60 560 до 242 240 гривень, а в розмірі, що перевищує вказану суму - лише у виключних випадках, якщо слідчий суддя встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою покладених на неї обов`язків (абзац 2 п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України).

Доводів та доказів про те, що застава у таких межах не здатна забезпечити виконання покладених обов`язків, стороною обвинувачення не надано, у клопотанні відсутнє будь-яке обґрунтування цього.

В разі внесення застави підозрюваного необхідно і достатньо зобов`язати прибувати за кожною вимогою до суду, слідчого та прокурора, а також виконувати обов`язки, передбачені пунктами 2-3, 8 ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись статтею 372 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя

постановив:

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканця АДРЕСА_2 , зареєстрованого АДРЕСА_1 , громадянина України, запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 діб, тобто по 14.09.2025.

Визначити підозрюваному ОСОБА_5 заставу 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто у розмірі 121 120 грн.

Застава може бути внесена підозрюваним, іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на спеціальний рахунок, а саме: код отримувача (ЄДРПОУ) 26213408, банк отримувача ДКСУ, м. Київ, код банку отримувача (МФО) 820172, рахунок отримувача UA0018501, призначення платежу: кошти застави ОСОБА_5 , згідно з ухвалою слідчого судді Рахівського районного суду від 17.07.2025 по справі № 305/2472/25, 1-кс/305/284/25).

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент протягом дії ухвали внести заставу у розмірі, визначеному слідчим суддею.

У разі внесення застави уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити ОСОБА_5 з-під варти, з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави вважати його таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_5 на строк по 14.09.2025 такі обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до суду, слідчого відділення Рахівського РВП ГУНП в Закарпатській області, Закарпатської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони;

- не відлучатись за межі м. Рахів Закарпатської області без дозволу слідчого, прокурора чи суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- здати на зберігання до Головного управління Державної міграційної служби в Закарпатській області свій паспорт (паспорти, якщо їх декілька) для виїзду за кордон.

Попередити підозрюваного ОСОБА_5 , що у разі невиконання покладених на нього обов`язків після внесення застави, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід, може бути накладено грошове стягнення в розмірі, визначеному КПК та звернуто заставу в дохід держави.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення та набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Повний текст ухвали оголошено 22.07.2025 о 8:30 год.

Слідчий суддя ОСОБА_11