У Х В А Л А

Іменем України

№ 610/661/25 № 1-кс/610/187/2025
м. Балаклія17 березня 2025 року

Слідчий суддя Балаклійського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю: секретаря ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ ВП № 1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000123 про надання дозволу на обшук в порядку ч. 3 ст. 233 КПК України,

в с т а н о в и в:

Клопотанням, погодженим з прокурором, слідчий просить винести ухвалу про: «надання дозволу слідчому слідчого відділення відділу поліції № 1 Ізюмського районного управління поліції Головного управління Національної поліції України Харківській області старшому лейтенанту поліції ОСОБА_3 на проведення обшуку 14.03.2025 в період часу з 18:10 до 19:08 год садиби (земельна ділянка разом з розташованими на ній житловим будинком, господарсько-побутовими будівлями) за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем реєстрації та проживання гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який належить на праві приватної власності ОСОБА_5 , з метою врятуванням майна та безпосереднього переслідування особи, що підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, що є невідкладним випадком, виявлення, фіксації та перевірки відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення, які в подальшому будуть відігравати важливе значення, вилучення речових доказів, таких як: кітель військовий зеленого кольору «піксель», який поміщено до паперового конверту «Національна поліція України»; штани військові зеленого кольору «піксель», які поміщено до паперового конверту «Національна поліція України»; фрагмент тканини рожевого кольору з двома отворами, який поміщено до паперового конверту «Національна поліція України»; кухонний ніж з чорною полімерною рукояткою з маркуванням на лезі «Flamberg», який поміщено до паперового конверту «Національна поліція України»; штани військові зеленого кольору «мультикам» з ременем чорного кольору, які поміщено до паперового конверту «Національна поліція України»; кофта синього кольору з биркою «Kella» та написом з переду «Cheshire», яку поміщено до паперового конверту «Національна поліція України»; грошові кошти у сумі 1000 грн (купюра номіналом 500 гривень № ЗЛ2342001; купюра номіналом 500 гривень АЛ6444743), які поміщено до паперового конверту «Національна поліція України»; фрагмент тканини світло-рожевого кольору з двома отворами, який поміщено до паперового конверту «Національна поліція України»; фрагмент тканини бордового кольору з двома отворами, який поміщено до паперового конверту «Національна поліція України»; фрагмент тканини рожевого кольору, який поміщено до паперового конверту «Національна поліція України», які мають суттєве значення для розслідування кримінального правопорушення, а також подальшого призначення та проведення необхідних судових експертиз».

В обґрунтування клопотання зазначено про те, що у зв`язку з наявністю достатніх підстав вважати, що на території садиби, за місцем реєстрації та проживання ОСОБА_4 , можуть зберігатися речові докази, які містять на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, та те, що отримати вказані докази не можливо у інший спосіб, окрім проведення невідкладного обшуку, пов`язане з врятуванням майна та безпосереднім переслідуванням особи, яка підозрюються у вчиненні кримінального правопорушення, що є невідкладним випадком, з метою виявлення, фіксації та перевірки відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення, які в подальшому будуть відігравати важливе значення, слідчим 14.03.2025 проведено огляд місця події (за правилами обшуку) за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого виявлено та вилучено вищевказане майно.

Слідчий в суді підтримав клопотання з наведених у ньому підстав. Пояснив, що переслідування особи, яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення не було.

Як убачається з клопотання і доданих на його обґрунтування матеріалів, слідчим відділенням ВП № 1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000123.

Відомості про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ЄРДР) були внесені 11.03.2025 з кваліфікацією за ч. 4 ст. 187 КК України.

Безпосередніми підставами для обшуку зазначені:

1)рапорт поліцейського СРПП № 4 ВП № 1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 , з якого встановлено, що 10.03.2025 о 23.49 год надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що 10.03.2025 о 23.00 год за адресою: Харківська область, Ізюмський район, с. Степок, невідомі четверо погрожували ножом ОСОБА_7 , 1939 р.н. На місці події було встановлено, що до будинку за адресою: АДРЕСА_2 , де проживає ОСОБА_7 разом з чоловіком ОСОБА_8 , 1935 р.н., шляхом розбиття вікна та відчинивши засув із середини вхідної двері, проникли 4 невідомі особи (один з чоловіків був у військовій формі), вдарили ОСОБА_8 в око та, погрожуючи ножом, заволоділи грошовими коштами, паспортом ОСОБА_8 та пляшкою шампанського (а.с. 14);

2)протокол допиту потерпілого ОСОБА_8 від 11.03.2025 (а.с. 28-30);

3)протокол допиту потерпілої ОСОБА_7 від 13.03.2025 (а.с. 32-33);

4)довідка КНП БМР ХОР «БКБЛІЛ», відповідно до якої ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , отримав тілесні ушкодження у вигляді гематоми лівого ока;

5)заява ОСОБА_4 про надання добровільної згоди працівникам поліції на огляд його домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 15);

6)протокол огляду місця події від 14.03.2025, який було розпочато о 18.10 год, а закінчено о 19.08 год, відповідно до якого за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено та вилучено: кітель військовий зеленого кольору «піксель», штани військові зеленого кольору «піксель», фрагмент тканини рожевого кольору з двома отворами, кухонний ніж з чорною полімерною рукояткою з маркуванням на лезі «Flamberg», штани військові зеленого кольору «мультикам» з ременем чорного кольору, кофту синього кольору з биркою «Kella» та написом з переду «Cheshire», грошові кошти у сумі 1000 грн (купюра номіналом 500 гривень № ЗЛ2342001; купюра номіналом 500 гривень АЛ6444743), фрагмент тканини світло-рожевого кольору з двома отворами, фрагмент тканини бордового кольору з двома отворами, фрагмент тканини рожевого кольору (а.с. 16-18);

7)постанова від 14.03.2025 про визнання вилученого майна речовими доказами у кримінальному провадженні (а.с. 19-20);

8)повідомлення про підозру ОСОБА_4 від 14.03.2025 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України - напад з метою заволодіння чужим майном, поєднаний із погрозою застосування насильства, небезпечного для життя чи здоров'я особи, яка зазнала нападу (розбій), вчинений за попередньою змовою групою осіб, з проникненням у житло, вчинений в умовах воєнного стану (а.с. 25-26);

9)інформація з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, з якої вбачається, що станом на 15.03.2025 житловий будинок з надвірними будівлями за адресою: АДРЕСА_1 на праві приватної власності належить ОСОБА_5 (а.с. 21-22);

10)витяг з реєстру територіальної громади від 13.03.2025, з якого вбачається, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 24).

Згідно ч. 2 ст. 234 КПК обшук проводиться на підставі ухвали слідчого судді місцевого загального суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Статтею 30 Конституції України встановлено, що не допускається проникнення до житла чи до іншого володіння особи, проведення в них огляду та обшуку інакше як за вмотивованим рішенням суду. У невідкладних випадках, пов`язаних із врятуванням життя людей та майна чи з безпосереднім переслідуванням осіб, які підозрюються у вчиненні злочину, закон допускає проникнення до житла чи до іншого володіння особи, проведення в них огляду та обшуку.

Частиною 1 ст. 233 КПК визначено, що ніхто не має права проникнути до житла чи іншого володіння особи з будь-якою метою, інакше як лише за добровільною згодою особи, яка ними володіє, або на підставі ухвали слідчого судді, крім невідкладних випадків, пов`язаних із врятуванням життя людей та майна чи з безпосереднім переслідуванням осіб, які підозрюються у вчиненні кримінального правопорушення.

Аналіз вищевказаних положень кримінальних процесуальних норм свідчить про те, що право слідчого, прокурора на проникнення до житла до житла чи іншого володіння особи з будь-якою метою може виникати у трьох випадках:

1) за ухвалою слідчого судді,

2) без постановлення такої ухвали на підставі добровільної згоди власника житла чи іншого володіння особи;

3) до постановлення ухвали слідчого судді лише у невідкладних випадках, пов`язаних із врятуванням життя людей та майна чи з безпосереднім переслідуванням осіб, які підозрюються у вчиненні злочину.

Огляд місця події - це слідча дія, яка має на меті безпосереднє сприйняття, дослідження обстановки на місці події, виявлення, фіксацію та вилучення різних речових доказів, з`ясування характеру події, що відбулася, встановлення особи злочинця та мотивів скоєння злочину. Огляд місця події є однією з перших та невідкладних слідчо-оперативних дій, а також джерелом отримання доказів.

За змістом статей 214, 223, 237 КПК України огляд є слідчою (розшуковою) дією, спрямованою на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні, яка проводиться в межах досудового розслідування кримінального провадження. У невідкладних випадках огляд місця події може бути проведений до внесення відомостей до Єдиного реєстру досудового розслідування, що здійснюється після огляду. Підставою для проведення огляду місця події слугує інформація про вчинення кримінального правопорушення, зафіксована у певній процесуальній формі.

Відповідно до ч. 2 ст. 237 КПК України огляд житла чи іншого володіння особи здійснюється згідно з правилами цього Кодексу, передбаченими для обшуку житла чи іншого володіння особи.

За наявності згоди власника проникнути до його житла чи іншого володіння закон не вимагає звернення до слідчого судді за відповідним дозволом (ч. 1 ст. 233 КПК України).

Клопотання містить копію заяви ОСОБА_4 про надання добровільної згоди на огляд його домоволодіння.

Більш того, як вже неодноразово зазначав суд касаційної інстанції, положення ст. 223 КПК України не мають на меті вирішення питань власності. Вони захищають особу від необґрунтованого втручання у сферу її приватності, на яке вона вправі розраховувати у своєму житлі або іншому володінні. Термін «особа, яка володіє» в ч. 1 ст. 233 КПК України охоплює більш широке коло осіб, ніж титульний власник або особа, володіння якої ґрунтується на певних договірних чи інших законних підставах (постанови Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 08 грудня 2020 року (справа № 278/1306/17), від 01 листопада 2022 року (справа № 344/2995/15-к)).

Згідно ч. 3 ст. 233 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор має право до постановлення ухвали слідчого судді увійти до житла чи іншого володіння особи лише у невідкладних випадках, пов`язаних із врятуванням життя людей та майна чи з безпосереднім переслідуванням осіб, які підозрюються у вчиненні кримінального правопорушення.

Ці підстави повинні бути наявні до проведення огляду-обшуку, а не після цього, внаслідок здобутих під час його проведення доказів (не виправдовуватись вдалими результатами огляду-обшуку).

Клопотання не містить належного обґрунтування підстав, які відносяться до переліку невідкладних, відомостей станом до проникнення, про можливу причетність до кримінального правопорушення осіб та майна, які знаходились у житлі чи іншому володінні особи за місцем проведення огляду, тому немає підстав дійти висновку, що слідча дія була невідкладною.

Про наявність у сторони обвинувачення обґрунтованих побоювань того, що майно може бути знищеним, може свідчити як наявність у слідчого та прокурора відповідних даних, що воно може бути знищене, з огляду на відомості, отримані оперативним шляхом, з повідомлень свідків, потерпілих, підозрюваних чи з інших належних та допустимих джерел, які вказують, що майно може бути знищено, так і специфіка розвитку подій у розслідуванні кримінального провадження, коли, наприклад, один із співучасників кримінального правопорушення був затриманий, то побоювання того, що його затримання може змусити інших співучасників знищити речові докази, стають досить реальними. Викриття кримінального правопорушення створює очевидну і реальну загрозу (високу ймовірність) швидкого знищення речових доказів третіми особами (співучасниками, родичами або друзями підозрюваного тощо, зацікавленими в унеможливленні ефективного розслідування. Водночас дотримання порядку попереднього отримання дозволу слідчого судді на проведення обшуку (який включає складання та подання до суду вмотивованого клопотання, його розподіл автоматизованою системою, прийняття до провадження слідчим суддею, проведення судового засідання та складання за його результатами ухвали) зумовлює відповідні можливості для знищення доказів особами, яким відомо про факт затримання правопорушника, у проміжок часу, витраченого на виконання передбачених у законі ординарних процедур. Зазначена обставина з високою вірогідністю може позбавити сторону обвинувачення можливості належно реалізувати передбачені ст. 93 КПК повноваження щодо збирання доказів задля виконання завдань кримінального провадження (ст. 2 КПК).

Проникнення до житла чи іншого володіння особи є альтернативою попередньому отриманню ухвали слідчого судді про дозвіл на обшук у ситуаціях, коли існують обґрунтовані побоювання, що за цей час майно буде знищено в разі дотримання ординарного порядку. Необхідність віднайти і вилучити об`єкти, які можуть бути речовими доказами, в контексті ч. 3 ст. 233 КПК є виправданою, якщо існують обґрунтовані підстави до припущення про наявність реальної загрози знищення майна.

У клопотанні, доданих матеріалах, в ухвалі слідчого судді, постановленій post factum, має йтися про мету (намагання, прагнення) зберегти речові докази від прогнозованої втрати, за наявності обґрунтованого припущення про існування реальної загрози їх знищення. У клопотанні про надання дозволу на обшук у порядку ч. 3 ст. 233 КПК, доданих матеріалах, має бути вказано, які саме обставини до моменту проникнення свідчили, що дотримання ординарного порядку може спричинити втрату майна, що існує реальна конкретна загроза такої втрати, знищення, зазначено, чому загроза небезпідставно сприймається як реальна.

Водночас під час розгляду питання про надання дозволу на обшук у порядку ч. 3 ст. 233 вказаного Кодексу слідчий суддя, крім зазначених обставин, має перевірити, чи дійсно були наявні підстави для невідкладного проникнення до житла чи іншого володіння особи без ухвали слідчого судді, деталізувати у своєму рішенні питання про необхідність проведення огляду за невідкладних обставин та вилучення конкретних предметів. Недотримання таких стандартів ЄСПЛ сприймає як ситуацію, коли відсутність попереднього судового дозволу на проведення обшуку не була компенсована наявністю судового перегляду ex post facto (див., рішення в справі Tortladze v. Georgia (no. 42371/08, § 65, 18 березня 2021 року).

Саме собою виявлення та фіксація під час проведення огляду відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, не є достатньою підставою для його легалізації слідчим суддею ех post factum.

Фактично ж убачається, що проникнення до житла чи іншого володіння відбулося на підставі згоди його володільця ОСОБА_4 , який сам показав та видав виявлені та вилучені під час огляду речі, був проведений огляд місця події, а не обшук.

Пунктом 1 частини 7 статті 56 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачено, що суддя зобов'язаний справедливо, безсторонньо та своєчасно розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства.

Згідно з частиною другою статті 8 КПК України принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. Одними з обов'язкових елементів верховенства права є дотримання прав людини та заборона на свавілля.

Завданням слідчого судді є здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

На підставі викладеного, керуючись ст. 233-235, 237 КПК України,

п о с т а н о в и в:

Відмовити у задоволенні клопотання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1