УХВАЛА

про накладення арешту на майно

13 березня 2025 рокуСправа № 495/1536/25
Номер провадження 1-кс/495/454/2025

Слідчий суддя Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_1 із участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання т.в.о. дізнавача СД Білгород-Дністрвоського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Білгород-Дністровської окружної прокуратури ОСОБА_4 , поданого в рамках кримінального провадження № 0000080 від 07.03.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 162 КК України, про накладення арешту на майно,

встановив:

в провадження слідчого судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_1 10.03.2025 року надійшло клопотання т.в.о. дізнавача СД Білгород-Дністрвоського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Білгород-Дністровської окружної прокуратури ОСОБА_4 , поданого в рамках кримінального провадження № 0000080 від 07.03.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 162 КК України, про накладення арешту на майно.

Клопотання мотивоване тим, що 06.03.2025 до Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області надійшла заява від ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за фактом того, що в ніч 05.03.2025 по 06.03.2025 невстановлена особа незаконно проникла до її, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , тим самим порушила недотканність житла останньої.

За даним фактом 07.03.2025 року відповідні відомості внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000080, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 162 КК України.

Під час досудового розслідування, 07 березня 2025 року ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 добровільно надав на огляд пару спортивного взуття чорного кольору, із написом на язичці «SPRANDI» та червоним кантиком на заднику, у яких він проник до будинку АДРЕСА_1 .

Вказані кросівки оглянуто та після огляду вилучено і поміщено у спеціальний пакет HYQ0185605.

У судове засідання слідчий не з`явився, про дату, час та місце судового засідання повідомлений, відповідно до заяви, яка міститься в матеріалах справи, слідчий просила розглядати справу у її відстуність, клопотання підтримує.

Власник майна у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце судового засідання повідомлений належним чином, в матеріалах справи міститься заява в якій просить розгляд клопотання проводити у його відсутність, заперечень до клопотання не має.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшла наступних висновків.

Відповідно до статті 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

За приписами статей 131, 132 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, який застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до частини першої статті 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Відповідно до п.1 ч. 2, ч.3 ст.170 КПК України арешт майна допускається зокрема з метою забезпечення збереження речових доказів. В цьому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюється під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

В силу ст. 173 КПК України слідчий суддя при вирішенні питання про арешт майна повинен враховувати зокрема правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу), розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу), розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ч.4 ст.173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна.

Згідно з матеріалами провадження вилучені під час огляду місця події речі є майном, що відповідає критеріям речового доказу. Збереження речового доказу у незмінному стані є необхідним до встановлення обставин, які підлягають доказуванню у даній категорії справ.

Метою накладення арешту на вилучене майно є збереження речових доказів (позбавлення права власника можливості розпоряджання та користування даним майном), та проведення подальшої експертизи.

Наведені слідчим мотиви арешту є виправданим втручанням у право власності особи з метою повного, всебічного та неупередженого проведення досудового розслідування.

Слідчий суддя звертає увагу, що правоохоронні органи повинні діяти оперативно, особливо коли мова йде про обмеження прав особи.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання про накладення арешту на тимчасово вилучене майно підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 131, 132, 167, 170-173, 175 КПК України, слідчий суддя

ухвалив:

клопотання т.в.о. дізнавача СД Білгород-Дністрвоського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Білгород-Дністровської окружної прокуратури ОСОБА_7 , поданого в рамках кримінального провадження № 0000080 від 07.03.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 162 КК України, про накладення арешту на майно задовольнити

Накласти арешт, шляхом обмеження, відчуження, розпорядження та користування майном на пару спортивного взуття чорного кольору із написом на язичці «SPRANDI» та червоним кантиком на заднику, які вилучено та поміщено у спеціальний пакет HYQ0185605, для збереження речових доказів у кримінальному провадженні та проведення відповідних експертиз.

На підставі частини першої статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти діб з дня постановлення.

Повний текст буде складено 13.03.2025.

Слідчий суддя ОСОБА_1