Справа № 405/8851/24
провадження № 1-кс/405/511/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.02.2025 м. Кропивницький

Слідчий суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання т.в.о. слідчого відділу розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_6 , яке погоджено прокурором відділу Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту до

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кіровограда, громадянина України, студента 3-го курсу Центральноукраїнського національного технічного університету, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, у кримінальному провадженні, відомості про які внесені 28.12.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001517, -

ВСТАНОВИВ:

24.02.2025 до Ленінського районного суду м. Кіровограда від т.в.о. слідчого відділу розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_6 надійшло клопотання, у якому слідчий просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Мотивуючи клопотання про застосування запобіжного заходу слідчим зазначено, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, наявність ризиків, які передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, та неможливість їх запобігання в разі застосування менш суворого запобіжного заходу.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання про застосування ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту за обставин, які викладені в клопотанні.

Підозрюваний та його захисник не заперечували щодо задоволення клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Слідчий суддя, заслухавши доводи прокурора, думку підозрюваного, захисника, дослідивши клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 та матеріали, якими воно обґрунтовується, дійшов до наступних висновків.

Слідчим суддею встановлено, що слідчими відділу розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про які внесені 28.12.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001517, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

24.02.2025 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, відповідно до змісту якої: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в порушення п. 2.1 (а) Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 № 1306, (п.2.1 Водій механічного транспортного засобу повинен мати при собі: а) посвідчення на право керування транспортним засобом відповідної категорії) маючи посвідчення водія, але не маючий відповідної категорії «С1», 27.12.2024 близько о 17 год. 04 хв керував вантажним автомобілем «МАЗ», реєстраційний номер НОМЕР_1 , що на праві приватної власності належить ОСОБА_7 .

В подальшому під час руху, ОСОБА_4 керуючи вказаним вантажним автомобілем, знаходячись в межах паркувальної зони, проявив особисту необережність та недбалість до забезпечення елементарних вимог безпеки дорожнього руху, чим порушив вимоги п. п. 1.5, 2.3 (б, д) ПДР (п. 1.5. Дії або бездіяльність учасників дорожнього руху та інших осіб не повинні створювати небезпеку чи перешкоду для руху, загрожувати життю або здоров`ю громадян, завдавати матеріальних збитків; п. 2.3. Для забезпечення безпеки дорожнього руху водій зобов`язаний: б) бути уважним, стежити за дорожньою обстановкою, відповідно реагувати на її зміну, стежити за правильністю розміщення та кріплення вантажу, технічним станом транспортного засобу і не відволікатися від керування цим засобом у дорозі; д) не створювати своїми діями загрози безпеці дорожнього руху) при намірі здійснити маневру повороту праворуч з подальшим виїздом на вул. Вокзальна в м. Кропивницький, був не уважний, не слідкував за дорожньою обстановкою, не впевнився, що це буде безпечним маневром та не створить перешкод або небезпеки іншим учасникам руху, будучи об`єктивно проінформованим про інтенсивний рух пішоходів поблизу паркувальної зони в порушення п. 10.1 (ПДР) України (п. 10.1. Перед початком руху, перестроюванням та будь-якою зміною напрямку руху водій повинен переконатися, що це буде безпечним і не створить перешкод або небезпеки іншим учасникам руху) під час виконання маневру повороту праворуч не надав перевагу в русі пішоходу ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , котрий рухався по краю паркувальної зони з права на ліво відносно руху автомобіля «МАЗ», реєстраційний номер НОМЕР_1 , та в результаті чого на відстані 0.1 метри до краю проїзної частини вул. Вокзальна та 8.6 метри до кута буд. 20, в м. Кропивницький, допустив наїзд на пішохода ОСОБА_8 .

Тобто, грубе порушення водієм ОСОБА_4 вищевказаних вимог ПДР перебувають у прямому причинно-наслідковому зв`язку з дорожньо-транспортною пригодою, що сталась та у результаті якої:

-пішохід ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , згідно висновку судово-медичної експертизи № 1507 від 22.01.2025 отримав тілесні ушкодження у вигляді черепно-мозкової травми: крововиливів під м`яку мозкову оболонку в ділянці правої лобової з переходом на скроневу частку, в ділянці черв`яка мозочка з переходом на півкулі, лінійно-уламкового перелому кісток зліва склепіння та основи черепа та кісток лицевого черепа у вигляді повного відділення верхньої щелепи, переломів виличних кісток та перелому кісток носа, рани лобової ділянки голови з крововиливом в м`які тканини та саден лоба; травми грудної клітки та хребта: крововиливи в м`язи грудної клітки зліва та справа по передній поверхні і задній поверхні, перелом груднини (відділення рукоятки від тіла), переломи ребер зліва і справа без розривів плеври, переломи тіл 6-7 шийних хребців, переломи остистих відростків 6-10 грудних хребців, крововиливи в м`яких тканинах поперекової ділянки (у вигляді кишень заповнених кров`ю).

Морфологічні особливості ушкоджень голови вказують на те, що вони могли утворитись від травмувальної дії значної сили тупого твердого предмету (предметів) з розповсюдженною контактувальною поверхнею, характер і морфологічні особливості ушкоджень тулуба вказують на те, що вони могли утворитись від тупого травмувального впливу предмету (предметів) індивідуальні особливості якого (яких) не відобразились внаслідок переїзду.

Тілесні ушкодження у вигляді черепно мозкової травми, травми грудної клітки та хребта, в сукупності мають ознаки тяжких тілесних ушкоджень за критерієм небезпеки для життя в момент заподіяння.

Смерть гр. ОСОБА_8 знаходиться в прямому причинному зв`язку з тілесними ушкодженнями і настала від поєднаної травми: черепно-мозкової травми, яка включає в себе переломи кісток основи і склепіння черепа з крововиливами під м`яку мозкову оболонку головного мозку, що ускладнилося набряком головного мозку, травми грудної клітки, яка включає в себе крововиливи в м`язи грудної клітки зліва та справа по задній поверхні та ділянки попереку, з множинними переломами ребер зліва та справа, перелому груднини та хребта.

За практикою Європейського суду з прав людини розумна підозра у вчиненні кримінального правопорушення, про яку йдеться у статті 5 (підпункт спункту 1) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин. Також ЄСПЛ у своїй практиці неодноразово зазначав, що факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.

Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення, відповідно обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Термін обґрунтована підозра», згідно практики ЄСПЛ у справі Нечипорук і Йонкало проти України від 21.04.2011 року, означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення.

Для цілей повідомлення особі про підозру стандарт достатніх підстав (доказів)передбачає наявність доказів, які лише об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним кримінальним правопорушенням (демонструють причетність до його вчинення) і є достатніми, щоб виправдати подальше розслідування для висунення обвинувачення або спростування такої підозри (рішення ЄСПЛ у справах Джон Мюррей проти Сполученого Королівства від 28.10.1994 та Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства від 30.08.1990).

Надані слідчим докази та досліджені матеріали кримінального провадження, а саме: протокол огляду місця дорожньо-транспортної пригоди від 27.12.2024, протокол огляду місця події від 27.12.2024, висновок експерта №1507 від 22.01.2025, протокол огляду предметів від 03.01.2025, протокол проведення слідчого експерименту від 15.01.2025, у сукупності свідчать про обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_4 підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

Слідчий суддя вважає, що викладені вище обставини на даному етапі досудового розслідування з розумною достатністю та вірогідністю пов`язують підозрювану з вчиненим кримінальним правопорушенням, оскільки для стороннього спостерігача прослідковувався б зв`язок між описаними діями та наслідками. В подальшому, такі обставини мають бути перевірені та оцінені в сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні.

Оскільки на даному етапі кримінального провадження на стадії вирішення питання про застосування запобіжного заходу не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду по суті, а саме питань, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні злочину, слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів лише визначив про причетність ОСОБА_4 до вчинення злочину, в якому він підозрюється, а пред`явлена підозра, є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього запобіжного заходу.

Слідчим суддею звертається увага на те, що ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.

При цьому, КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому, оскільки під поняттям ризик - слід розуміти обґрунтовану ймовірність протидії підозрюваного кримінальному провадженню у формах, передбачених ч.1 ст.177 КПК України.

Запобіжний захід застосовується з метою попередження ризиків здійснення такої поведінки підозрюваного та, як наслідок, унеможливлення здійснення негативного впливу на хід та результати кримінального провадження. Тобто, в даному випадку, слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд мають зробити висновки прогностичного характеру, коли доказування спрямоване не на подію, яка відбулася в минулому, а на встановлення фактичних даних, які дозволять стверджувати про подію, яка може статися з достатньою долею ймовірності у майбутньому.

Слідчий суддя також вважає, що прокурором та слідчим обґрунтовано наведений перелік ризиків, що передбачений п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, який відповідно до ст. 12 КК України, відноситься до тяжкого злочину, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волік строком до 8 років, а тому ризик втечі для підозрюваного у цьому випадку може бути визнаним як менш небезпечним, ніж покарання та процедура його відбування. Такий висновок слідчого судді узгоджується із позицією ЄСПЛ у справі Ilijkov v. Bulgaria від 26.06.2001 (§ 80, заява № 33977/96), за якою суворість можливого вироку є відповідним елементом в оцінці ризику ухилення, а погляд на серйозність обвинувачення проти заявника давав уповноваженим органам можливість обґрунтовано вважати, що такий початковий ризик був встановлений.

Має під собою підґрунтя й зазначений прокурором та слідчим ризик того, що підозрюваний ОСОБА_4 може незаконно прямо чи через третіх осіб впливати на потерпілу у цьому кримінальному провадженні.

При встановленні наявності ризику впливу на потерпілого слід враховувати встановлену Кримінальним процесуальним кодексом України процедуру отримання показань від осіб, які є потерпілими, у кримінальному провадженні, відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 23, ст. 224, ч. 4 ст. 95 КПК України.

З огляду на зазначені положення закону, ризик впливу на потерпілого існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від потерпілих та дослідження їх судом.

Слідчий суддя вважає безпідставним твердження слідчого, прокурора щодо існування ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки доказів, або обґрунтованих підстав вважати, про можливість вчинення такої протиправної поведінки підозрюваним, стороною обвинувачення не надано.

Під час вирішення про достатній та необхідний запобіжний захід, що може забезпечити належну процесуальну поведінку та запобігти встановленим ризикам, слідчий суддя враховує, що підозрюваний ОСОБА_4 не одружений, не має утриманців, студент, не працює, раніше не судимий, має постійне місце проживання, відомостей про стан здоров`я та характеризуючих даних стосовно підозрюваного сторонами не надано, обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, тяжкість можливого покарання.

Крім того, застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відповідає характеру і тяжкості злочину, в якому він підозрюється, а більш м`яка міра запобіжного заходу, не забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Таким чином, слідчий суддя прийшов до висновку про обґрунтованість клопотання слідчого та достатніх підстав для його задоволення.

На підставі викладеного, керуючись вимогами статей 40, 131, 132, 176-178, 182-184, 194, 196 - 197, 309, 395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання т.в.о. слідчого відділу розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту до ОСОБА_4 - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з 25.02.2025 по 24.04.2025 включно, в межах строку досудового розслідування.

Покласти на ОСОБА_4 строком до 24.04.2025 наступні обов`язки:

- заборонити залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , у період часу з 21 год. 00 хв. до 05 год. 00 хв. наступного дня, за винятком відвідування медичних закладів та установ;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватися від спілкування з потерпілою ОСОБА_9 , за винятком їх участі в процесуальних, слідчих діях та в суді;

- здати на зберігання до Центрально-південного міжрегіонального управління Державної міграційної служби паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Контроль за виконанням ОСОБА_4 покладених на нього обов`язків покласти на Кропивницький РУП ГУНП в Кіровоградській області.

Вручити копію цієї ухвали прокурору, підозрюваному, захиснику негайно після її оголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_10