ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження 11-сс/821/82/25 Справа № 712/1328/25Головуючий в суді 1 інстанції ОСОБА_1
Категорія: ст. 303 КПК України Доповідач в апеляційній інстанції ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 лютого 2025 року

м. Черкаси

Черкаський апеляційний суд у складі колегії суддів:

ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4

за участі:

секретаря ОСОБА_5

розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси апеляційну скаргу ОСОБА_6 , ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м.Черкаси від 03 лютого 2025 року, якою повернуто скаргу ОСОБА_6 , ОСОБА_7 на бездіяльність Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_6 , ОСОБА_7 звернулися до Соснівського районного суду м.Черкаси з скаргою на бездіяльність Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 03 лютого 2025 року скаргу повернуто з підстав наявності у скарзі образливих виразів та нецензурної лайки на адресу високопосадовців України та інших учасників, які, на думку заявників, вчинили злочини, використання скаржником у тексті скарги цих висловлювань вказує на зловживання правом на подання скарги.

Не погоджуючись з ухвалою слідчого судді, ОСОБА_6 , ОСОБА_7 подали апеляційну скаргу, в якій просять скасувати ухвалу та задовольнити скаргу, невідкладно підключити водопостачання.

Апеляційна скарга мотивована тим, що слідчий суддя не звернув уваги на протиправну поведінку старости села Боровиця, яка залишила без водопостачання апелянтів.

Вважають, що слідчий суддя безпідставно не розглянув по суті вимог скаргу, а повернув її, мотивуючи наявністю нецензурної лексики, що, на переконання апелянтів, є порушенням процесуальних норм.

Прокурор на розгляд справи не з`явився, про час та місце судового засідання був повідомлений належним чином.

Апелянти на розгляд справи не з`явилися, скерували на електронну пошту суду клопотання про розгляд апеляційної скарги без їх участі.

Відповідно до ч. 4 ст. 405 КПК України неприбуття сторін або інших учасників кримінального провадження не перешкоджає проведенню розгляду, якщо такі особи були належним чином повідомлені про дату, час і місце апеляційного розгляду та не повідомили про поважні причини свого неприбуття. Якщо для участі в розгляді в судове засідання не прибули учасники кримінального провадження, участь яких згідно з вимогами цього Кодексу або рішенням суду апеляційної інстанції є обов`язковою, апеляційний розгляд відкладається.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та ухвалу слідчого судді в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення, за наступних підстав.

Згідно з положенням п.1 ч.3 ст. 407 КПК України за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвали слідчого судді суд апеляційної інстанції має право залишити ухвалу без змін.

Відповідно до ст. 370 КПК України, судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Колегія суддів вважає, що ухвала слідчого судді Соснівського районного суду м.Черкаси від 03 лютого 2025 року про повернення скарги постановлена з дотриманням вказаних вимог закону.

Слідчий суддя на етапі прийняття скарги у порядку ст.303 КПК України має перевірити скаргу на наявність чи відсутність перешкод для призначення її до розгляду, передбачених ст. 304 КПК України.

Відповідно до частин 1 і 2 ст.1 КПК України порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України.

Відповідно до правової позиції, викладеної у постанові ВС ККС від 29.07.2021 у справі №264/6844/20 у розумінні ЄСПЛ звернення до суду з використанням нецензурної лексики, образливих і лайливих слів, символів у поданих до суду документах і у спілкуванні із судом, з іншими учасниками процесу, їхніми представниками, а також вчинення інших аналогічних дій констатується як зловживання правом на подання заяви. Так, Суд, застосовуючи пп.«а» п.3 ст.35 Конвенції, оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі ст. 34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання. Для прикладу, Суд вказав на зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з ЄСПЛ вживав образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників (див. ухвали щодо прийнятності у справах «Ржегак проти Чеської Республіки» від 14 травня 2004 року, заява№67208/01, «Дюрінже та Грандж проти Франції» від 4 лютого 2003 року, заяви №61164/00 і №18589/02, «Guntis Apinis проти Латвії» від 20 вересня 2011 року, заяви №46549/06).

У свою чергу аналогічної позиції дотримується Велика Палата Верховного Суду, (справа №199/6713/14-ц, справа №9901/324/19), а саме, що учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу. Нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ні в заявах по суті справи, заявах із процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

Відповідно до ст.6 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України та на засадах верховенства права. Втручання у здійснення правосуддя, вплив на суд або суддів у будь-який спосіб, неповага до суду чи суддів, збирання, зберігання, використання і поширення інформації усно, письмово або в інший спосіб з метою дискредитації суду або впливу на безсторонність суду, заклики до невиконання судових рішень забороняються і мають наслідком відповідальність, установлену законом.

Прояв неповаги до суду чи судді з боку осіб, які є учасниками процесу або присутні в судовому засіданні, має наслідком відповідальність, установлену законом (ст.129 Конституції та ст.50 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Повага до суду і його рішень зміцнюють державність, правопорядок і законність, та ведуть до справді правової держави.

Загальними вимогами до мови документа, яким також повинна відповідати скарга, є ясність викладу, точність опису, свобода від суперечностей, переконливість, лаконічність, етикет ділових паперів та мовний етикет.

Також положеннями ч.1 ст.11 КПК передбачено, що під час кримінального провадження повинна бути забезпечена повага до людської гідності, прав і свобод кожної особи.

При цьому, як убачається із ч.6 ст.9 КПК, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу. Тобто на практиці в деяких випадках це може обумовити необхідність ухвалення рішень, які прямо не передбачені КПК.

Заяви та скарги, що подаються до суду, мають відповідати вимогам чинного законодавства. У тексті цих документів не можна використовувати образливі та лайливі слова, символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду. У протилежному випадку це свідчить про очевидну неповагу до честі, гідності цих осіб з боку автора документа. Такі дії суперечать основним засадам і завданням судочинства та можуть бути визнані судом як зловживання процесуальними правами.

КПК не містить відповідного окремого положення, яке визначає випадки та наслідки такого зловживання. Разом з тим заборона зловживання процесуальними правами є загальноправовим принципом і поширюється на всі види судочинства.

Повертаючи скаргу ОСОБА_6 , ОСОБА_7 без розгляду, слідчий суддя правильно встановив, що скарга містила образливі висловлювання на адресу посадових осіб державних органів влади України, які не відповідають стилю спілкування в діловому мовленні, що використовується в офіційному спілкуванні, скарга виходила за межі нормальної, коректної та легітимної критики, що неприпустимо. Такі дії є виявом неповаги до державної влади, а подання такої скарги зловживанням скаржником його процесуальним правом, невиконанням обов`язку керуватися завданнями кримінального судочинства.

Аналогічної позиції притримується ККС ВС у постанові від 16 січня 2024 року у справі № 991/7073/23, відповідно до якої суд висловився щодо обґрунтованості рішення суду про повернення апеляційних скарг на ухвалу слідчого судді ВАКС, у зв`язку з тим, що ці скарги містили образливі висловлювання на адресу суддів, що є неприйнятним.

За наведених обставин, колегія суддів вважає, що слідчий суддя дотримався вимог процесуального закону та прийняв законну та обґрунтовану ухвалу про повернення скарги ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , оскільки остання містила образливі висловлювання на адресу влади, що є неприпустимим в скарзі та свідчить про зловживання правами особами, що подають скаргу.

Доводи апеляційної скарги не спростовують правильності висновків слідчого судді, а тому підстав для задоволення апеляційної скарги та скасування ухвали, за доводами апеляційної скарги, колегією суддів не встановлено.

Крім того, колегія суддів звертає увагу апелянта, що повернення скарги не перешкоджає повторному зверненню особи зі скаргою за усунення вищевказаних висловлювань, використання яких у документах, що подаються до суду, є неприпустимим.

Керуючись статтями 303, 304, 395, 405, 407, 419, 422 КПК України, апеляційний суд,

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_6 , ОСОБА_7 залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м.Черкаси від 03 лютого 2025 року, якою повернуто скаргу ОСОБА_6 , ОСОБА_7 на бездіяльність Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення і оскарженню не підлягає.

Головуючий

Судді