печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 березня 2025 року суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі судових засідань ОСОБА_2 ,

за участі сторін кримінального провадження:

захисника підозрюваного - адвоката ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві у залі суду судове провадження за заявою захисника підозрюваного ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_5 від розгляду судового провадження № 757/2576/25-к за клопотанням слідчого Державного бюро розслідувань ОСОБА_6 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за відсутності підозрюваного ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0000958 від 25.10.2024,

УСТАНОВИВ:

У провадження судді ОСОБА_1 надійшла заява захисника підозрюваного ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_5 від розгляду судового провадження № 757/2576/25-к за клопотанням слідчого Державного бюро розслідувань ОСОБА_6 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за відсутності підозрюваного ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0000958 від 25.10.2024.

В обґрунтування відводу сторона захисту зазначає, що під час розгляду даного клопотання слідчим суддею ОСОБА_5 без достатніх підстав відмовлено у задоволенні клопотань сторони захисту, спрямованих на недопустимість порушення прав підозрюваного ОСОБА_4 , у зв`язку з чим у сторони захисту виник сумнів, що слідчий суддя ОСОБА_5 має упереджене ставлення до сторони захисту у цьому кримінальному провадженні.

Захисник підозрюваного ОСОБА_4 - адвокат ОСОБА_3 в судовому засіданні заяву про відвід підтримав, просив її задовольнити та відвести слідчого суддю від розгляду даного клопотання.

Прокурор в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду заяви про відвід повідомлений належним чином, заяви чи клопотання на адресу суду не надходили.

Слідчий суддя Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду заяви повідомлений належним чином, через канцелярію суду подав письмові пояснення щодо заявленого відводу.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Вивчивши матеріали провадження, суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступного висновку.

Вичерпний перелік підстав, за наявності яких слідчий суддя безумовно підлягає відводу, визначений ст.ст. 75, 76 КПК України.

Суддя виконує свої професійні обов`язки незалежно, виходячи виключно з фактів, установлених на підставі власної оцінки доказів, розуміння закону, верховенства права, що є гарантією справедливого розгляду справи у суді, не зважаючи на будь-які зовнішні впливи, стимули, загрози, втручання або публічну критику.

Положеннями ст. 80 КПК України розкрито поняття заяви про відвід, а саме частиною 5 вказаної статті передбачено, що відвід повинен бути вмотивованим.

В обґрунтування відводу сторона захисту зазначає, що під час розгляду даного клопотання слідчим суддею ОСОБА_5 без достатніх підстав відмовлено у задоволенні клопотань сторони захисту, спрямованих на недопустимість порушення прав підозрюваного ОСОБА_4 , у зв`язку з чим у сторони захисту виник сумнів, що слідчий суддя ОСОБА_5 має упереджене ставлення до сторони захисту у цьому кримінальному провадженні.

Наряду з вказаним, під час судового розгляду даної заяви за наданими матеріалами, не встановлено наявність певної особистої заінтересованості слідчого судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін при розгляді клопотання.

Так, згідно з практикою Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»). Зазначену позицію Європейського суду підтримав і Верховний Суд України у справі №5-15п12 (ухвала Верховного Суду України від 01.03.2012 року, у справі №5-15п12).

Таким чином, суддя вважає, що заявником на даній стадії кримінального провадження не доведено упередженості слідчого судді ОСОБА_5 , що унеможливлювало б постановлення ним об`єктивного судового рішення, та як наслідок встановлено, що підстави, згідно із правилами КПК України, для відводу слідчого судді відсутні.

Керуючись ст. ст. 75, 76, 80, 81, 309 КПК України, суддя,

УХВАЛИВ:

Заяву залишити без задоволення.

Ухвала судді не підлягає оскарженню.

Суддя ОСОБА_1