ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 953/9227/25 Слідчий суддя ОСОБА_1
1-кс/953/2484/25 Доповідач ОСОБА_2
Апеляційне провадження № 11-сс/818/530/25
Категорія: у порядку КПК України
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 квітня 2025 року Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ:

головуючого - ОСОБА_2 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю секретаря - ОСОБА_5 ,

підозрюваної - ОСОБА_6 ,

захисника - ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в залі суду в м. Харкові апеляційну скаргу захисника підозрюваної ОСОБА_8 адвоката ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 02 квітня 2025 року про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваної ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0001560 від 30 листопада 2023 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених частиною 3 статті 255, частиною 4 статті 28, частиною 1 статті 114-1, частиною 5 статті 27, частиною 4 статті 28, частиною 1 статті 366, частиною 4 статті 28, частиною 3 статі 332 КК України,

в с т а н о в и в:

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 02 квітня 2025 клопотання слідчого задоволено, продовжено підозрюваній ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 31.05.2025, без визначення застави.

Захисник підозрюваної ОСОБА_8 адвокат ОСОБА_7 , не погоджуючись з ухвалою слідчого судді, подала апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу слідчого судді скасувати, постановити нову ухвалу, якою задовольнити клопотання слідчого частково та визначити підозрюваній розмір застави, відповідно до статті 182 КПК України, з покладенням на неї обов`язків, передбачених частиною 5 статті 194 КПК України, в межах строків досудового розслідування. В обгрунтування апеляційних вимог захисник зазначає, що підозра, повідомлена ОСОБА_8 є необгрунтованою, правова кваліфікація визначена помилково, жодних правових підстав про настання ризиків, передбачених частиною 1 статті 177 КПК України, немає. Продовження щодо підозрюваної запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є занадто суворим. Захисник зазначає, що інші фігуранти у кримінальному провадженні затримані та між собою не спілкуються, всі речові докази вилучені, тому їх знищити неможливо, негласні слідчі дії вже проведені. На момент розгляду клопотання, підозрюваній інкримінується тільки два епізоди видачі довідок МСЕК від 20.06.2024 та 17.07.2024. Підозрювана не переховуватиметься, оскільки особисто зацікавлена у сприянні слідству. Під час допиту ОСОБА_8 частково визнала вину. Захисник посилається на те, що в повідомленні про підозру відсутні конкретні відомості щодо інкримінованих обставин. Підозрювана працює у міжрайонній МСЕК з 1997 року, має позитивні характеристики, не мала навіть дисциплінарних стягнень, одружена, має постійне місце проживання з сім`єю, доглядає важко хворого батька з інвалідністю 1 групи. Ризики, на які посилається слідчий, немотивовані, у зв`язку із чим сторона захисту вважає, що до підозрюваної може бути застосовано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту. Рішення слідчого судді щодо невизначення застави немотивоване.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення підозрюваної та її захисника, які підтримали апеляційну скаргу, перевіривши матеріали судового провадження та доводи апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції приходить до наступного висновку. Відповідно до частини 1 статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченими статтею 177 цього Кодексу. Згідно із статтею 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України. Відповідно до частини 6 статті 176 КПК України під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті. Відповідно до абзацу 8 частини 4 статті 182 КПК України під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 Кримінального кодексу України. Відповідно до частини 3 статті 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Розглядаючи клопотання про продовження строку тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення, слідчий суддя, суд, відповідно до статті 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, повинен враховувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховуватися від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки. Як вбачається із матеріалів судового провадження, СВ УСБУ в Харківській області проводить досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0001560 від 30.11.2023.

03.10.2024 ОСОБА_8 затримана в порядку статей 208, 615 КПК України, того ж дня ОСОБА_8 повідомлено про підозру у скоєнні кримінальних правопорушень передбачених частиною 2 статті 28, частиною 1 статті 114-1, частинами 3, 4 статті 358 КК України.

04.10.2024 слідчим суддею Київського районного суду м. Харкова до ОСОБА_8 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, без визначення застави.

20.11.2024 постановою заступника керівника Харківської обласної прокуратури строк досудового розслідування у даному провадженні продовжено до 03.01.2025 року включно. 26.11.2024 ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова підозрюваній продовжено запобіжний захід у вигляді триманні під вартою в ДУ «Харківський слідчий ізолятор» в межах строку досудового розслідування, а саме до 03.01.2025 включно, без визначення розміру застави. 23.12.2024 ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова строк досудового розслідування у даному провадженні продовжено до 6 місяців, а саме до 03.04.2025 включно.

24.12.2024 ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова підозрюваній продовжено запобіжний захід у вигляді триманні під вартою в ДУ «Харківський слідчий ізолятор» в межах строку досудового розслідування, а саме до 21.02.2025 включно, без визначення розміру застави.

14.02.2025 ОСОБА_8 повідомлено про нову та зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінальних правопорушень - злочинів, передбачених частиною 3 статті 255, частиною 4 статті 28 частиною 1 статті 114-1, частиною 4 статті 28 частиною 1 статті 366, частиною 4 статті 28 частиною статті 332 КК України.

19.02.2025 ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_8 продовжено запобіжний захід у вигляді триманні під вартою в ДУ «Харківський слідчий ізолятор» до 03.04.2025 включно, без визначення розміру застави.

25.03.2025 ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова строк досудового розслідування у даному провадженні продовжено до 10 місяців, тобто до 03.08.2025, включно.

Слідчий суддя, вирішуючи питання про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_8 врахував наявність обгрунтованої підозри, наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 2 частини 1 статті 177 КПК України, а також обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Одночасно слідчий суддя вважав, що ризики, передбачені пунктами 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України, на теперішній час не доведені.

Враховуючи, що ухвала слідчого судді оскаржується стороною захисту, суд апеляційної інстанції не надає оцінки висновку слідчого судді щодо недоведеності ризиків, передбачених пунктами 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України.

Вирішуючи питання про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_8 слідчим суддею було враховано обсяг повідомленої підозри, яку 14.02.2025 було змінено та на теперішній час ОСОБА_8 інкриміновано участь у злочинній організації, епізоди перешкоджання законній діяльності ЗС України, епізоди внесення службовою особою до офіційних документів неправдивих відомостей та епізоди сприяння у незаконному переправленні осіб через державний кордон України, а також обставини, що перешкоджають завершенню досудового розслідування.

Як зазначено у клопотанні слідчого, погодженого прокурором, продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні обгрунтоване необхідністю повідомлення ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_8 та ОСОБА_13 про нову підозру з урахуванням встановлених нових 20 епізодів злочинної діяльності у складі злочинної організації; встановити всіх свідків злочинної діяльності та допитати про відомі їм обставини вчинення кримінальних правопорушень; встановити та допитати осіб, яким у період з листопада 2023 року по жовтень 2024 року членами міжрайонної Слобідської МСЕК КЗОЗ «ОЦМСЕ» встановлено інвалідність; перевірити ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_8 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 та ОСОБА_21 , на причетність до вчинення інших злочинів, виявлених в ході проведення досудового розслідування; завершити огляди речей, предметів і документів, вилучених в ході понад 80 обшуків, у тому числі 1918 медичних справ про встановлення групи інвалідності; провести інші слідчі та процесуальні дії, отримати висновки у 25 призначених судових експертиз аудіо, - звукозапису за результатами НСРД; отримати висновки у 13 призначених судово - технічних експертиз медичних документів; призначити та провести судово - технічні та почеркознавчі експертизи документів, отримати відповіді на запити, ознайомити усіх підозрюваних з матеріалами досудового розслідування у кримінальному провадженні, скласти обвинувальний акт і реєстр матеріалів досудового розслідування; виконати інші слідчі дії та процесуальні рішення направлені на закінчення досудового розслідування у кримінальному провадженні.

Враховуючи доводи клопотання слідчого щодо складності кримінального провадження, кількості причетних осіб, наведений перелік необхідних слідчих та процесуальних дій, які необхідно виконати під час досудового розслідування, суд апеляційної інстанції погоджується із висновками слідчого судді щодо наявності достатніх правових підстав для продовження підозрюваній ОСОБА_8 строку тримання під вартою, в межах визначеного строку досудового розслідування.

Матеріали, надані слідчим в обґрунтування поданого клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_8 інкримінованих їй кримінальних правопорушень та ризиків, встановлених слідчим суддею.

При цьому, доводи сторони захисту щодо необгрунтованості повідомленої підозри, неправильної кваліфікації дій підозрюваної є передчасними, оскільки згідно усталеної практики ЄСПЛ «обґрунтована підозра» існує тоді, коли факти, якими вона обґрунтовується, можна «розумно» вважати такими, що підпадають під опис одного з правопорушень, визначених у законі про кримінальну відповідальність. Тобто явно не може йтися про наявність «обґрунтованої підозри», якщо дії, у вчиненні яких підозрюється особа, не становлять кримінального правопорушення на момент учинення (рішення у справі «Wloch v. Poland», п.109). Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Суд апеляційної інстанції зауважує, що долучені слідчим матеріали до клопотання про продовження строку тримання під вартою, є достатніми для твердження, що ОСОБА_8 причетна до вчинення інкримінованих їй злочинів та доводи апеляційної скарги цього не спростовують. Обгрунтованість підозри була перевірена слідчим суддею під час застосування запобіжного заходу, а також в подальшому при вирішенні питання щодо наявності підстав для продовження строку тримання під вартою. Крім того, обсяг повідомленої підозри в подальшому було збільшено. Захисник посилається на дані про особу підозрюваної, наявність у неї соціальних зв`язків та батька з інвалідністю. Разом з тим, такі доводи, з огляду на зміст повідомленої підозри, кількість причетних до інкримінованих злочинів осіб, тяжкість кримінальних правопорушень, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_8 , не спростовують правильності висновків слідчого судді щодо наявності правових підстав для продовження підозрюваній строку тримання під вартою.

Враховуючи суспільну небезпечність кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 114-1 КК України, яке посягає на основи національної безпеки України, та є тяжким злочином, кількість інших інкримінованих ОСОБА_8 кримінальних правопорушень, а також запровадження в Україні правового режиму воєнного стану, збільшення обсягу повідомленої підозри, суд апеляційної інстанції вважає, що на даному етапі досудового розслідування застосування більш м`якого запобіжного заходу буде недостатнім для запобігання встановленим ризикам. Щодо апеляційних доводів захисника підозрюваної про можливість визначення застави як альтернативного запобіжного заходу, суд апеляційної інстанції зазначає наступне. Відповідно до частини 3 статті 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. У той же час, відповідно до абзацу 8 частини 4 статті 183 КПК України, під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 КК України. У даному випадку слідчий суддя, з огляду на фактичні обставини цього кримінального провадження, прийняв законне та обґрунтоване рішення, не визначати заставу, як альтернативний запобіжний захід, з чим погоджується колегія суддів.

Порушень кримінального процесуального закону, які перешкодили чи могли перешкодити суду першої інстанції ухвалити законне та вмотивоване рішення, судом апеляційної інстанції не встановлено, а наведені в апеляційній скарзі захисника доводи, колегія суддів не вбачає достатніми для скасування оскаржуваної ухвали та застосування до підозрюваної більш м`якого запобіжного заходу чи визначення застави, як альтернативного запобіжного заходу.

Керуючись статтями 404, 405, 407, 418, 419, 422 КПК України, -

постановив:

Апеляційну скаргу захисника підозрюваної ОСОБА_22 адвоката ОСОБА_7 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 02 квітня 2025 року залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги оскарженню в касаційному порядку не підлягає відповідно до частини 4 статті 424 КПК України.

Головуючий -

Судді: