запорізький апеляційний суд
Провадження № 11-сс/807/51/25Головуючий у 1-й інстанції ОСОБА_1
Єдиний унікальний №322/1950/24Суддя-доповідач в 2-й інстанції ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 січня 2025 року м.Запоріжжя

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Запорізького апеляційного суду у складі

головуючого ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

за участі секретаря ОСОБА_5

заявника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу заявника ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Новомиколаївського районного суду Запорізької області від 19 листопада 2024 року про відмову у задоволенні скарги,

ВСТАНОВИЛА

Ухвалою слідчого судді Новомиколаївського районного суду Запорізької області від 19 листопада 2024 року відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність уповноважених осіб відділення поліції №3 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

На вказану ухвалу слідчого судді ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу, в якій просив ухвалу слідчого судді скасувати, постановити нову ухвалу, якою задовольнити його скаргу.

Свої вимоги мотивував тим, що він просив слідчого суддю зобов`язати уповноважених осіб відділення поліції №3 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області зареєструвати до ЄРДР його депутатське звернення від 01.11.2024 року за ст.ст.28, 358 КК відносно голови Новомиколаївської селищної ради ОСОБА_7 , оскільки останній на 30 позачерговій сесії Новомиколаївської селищної ради Запорізького району, Запорізької області підробив протокол поіменного голосування.

Вважає, що він навів всі ознаки злочинів, передбачених ст.ст.28, 351, 364 КК.

Повідомлений належним чином прокурор до судового засідання апеляційного суду не з`явився, клопотань про відкладення розгляду апеляційної скарги не подавав.

Заслухавши ОСОБА_6 , який підтримав апеляційну скаргу та просив її задовольнити, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що вказана апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Встановлено, що до слідчого судді надійшла скарга ОСОБА_6 на бездіяльність уповноважених осіб відділення поліції №3 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області, щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за його зверненням від 01.11.2024 року.

В обґрунтування скарги заявник зазначив, що він 01.11.2024 року звертався до відділення поліції №3 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області у якому просив його звернення внести до ЄРДР за конфлікт інтересів «про запобігання корупції», за трьома порушеннями: голова Новомиколаївської селищної ради ОСОБА_7 долучив свій голос, щоб йому та його сину ОСОБА_8 не вручали повістки; щоб йому не знімали заробітну плату; щоб йому не винесли недовіру; внести до ЄРДР за ст.356 КК щодо голови Новомиколаївської селищної ради ОСОБА_7 .

Втім відомості зазначені в його зверненні не були внесені до ЄРДР про що він дізнався 11.11.2024 отримавши відповідь за №7577/72/01-2024 від 08.11.2024.

Слідчий суддя відмовив у задоволенні скарги ОСОБА_6 зазначивши, що депутатське звернення ОСОБА_6 від 01.11.2024 року не містить об`єктивних даних, які б свідчили про можливе вчинення кримінальних правопорушень, не містить відомостей, що підтверджують реальність конкретних неправомірних дій, які б можливо було кваліфікувати як кримінальне правопорушення.

Таке рішення слідчого судді колегія суддів вважає законним та обґрунтованим з огляду на таке.

Порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування регламентовано Главою 26 КПК.

Згідно з п.1 ч.1 ст.303 КПК на досудовому провадженні може бути оскаржені такі рішення, зокрема бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до положень частини першої ст.214 КПК слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Зміст зазначеної статті містить конкретне та однозначне положення для регулювання певних процесуальних відносин, а саме дій слідчого, прокурора на початку досудового розслідування після подання особою заяви про повідомлення про вчинення кримінального правопорушення, які вони зобов`язані зробити - невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви про вчинення кримінального правопорушення.

Частиною 4 статті 214 КПК визначено, що слідчий прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Відповідно до п.1.2 розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора від 30.06.2020 № 298, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Так, частиною 5 статті 214 КПК визначено, що до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про, зокрема, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Отже, сама норма кримінального процесуального закону опосередковано містить вимогу наявності у заяві, повідомленні відомостей про кримінальне правопорушення, а саме наявність ознак кримінального правопорушення. Для початку досудового розслідування достатньою є мінімально необхідна кількість таких ознак: суспільна небезпечність і протиправність (ознаки правопорушення) та об`єкт і об`єктивна сторона (ознаки складу правопорушення). Разом з тим, відомостями про кримінальне правопорушення можна вважати інформацію про подію, яка може бути предметом кримінально-правової оцінки, або про діяння, яке виглядає як суспільно-небезпечне і протиправне.

Колегія суддів зазначає, що певне звернення особи можна розглядати саме як заяву чи повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення, якщо воно містить реальні об`єктивні дані (а не суто гіпотетичні, надумані чи уявні), які вказують на можливий факт вчинення певного діяння, яке має ознаки кримінального правопорушення. При цьому навіть якщо заявник прямо назве певне діяння злочином, то це не означатиме автоматично, що подія злочину насправді мала місце та наявний склад кримінального правопорушення, оскільки заявник може помилятися в юридичній оцінці відповідних фактів. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Встановлено, що 16.09.2024 року ОСОБА_6 до Новомиколаївської селищної ради Запорізького району Запорізької подано п`ять депутатських запитів, які він просив розглянути на наступній сесії Новомиколаївської селищної ради.

17.10.2024 відбулась 30 позачергова сесія Новомиколаївської селищної ради Запорізького району Запорізької області на порядок денний якої запропоновано постановити 19 питань, втім без депутатських запитів ОСОБА_6 .

Останній в свою чергу запропонував включити ці депутатські запити до порядку денного, а також розглянути питання про висловлення недовіри голові селищної ради.

Пропозиція ОСОБА_6 щодо доповнення порядку денного була постановлена на голосування, за результатами якого рішення щодо доповнення порядку прийнято не було.

Депутат ОСОБА_6 з цього приводу звернувся до голови селищної ради із депутатським зверненням від 21.10.2024, на яке отримав відповідь від 27.10.2024 із витягом протоколу засідання 30 позачергової сесії Новомиколаївської селищної ради Запорізького району Запорізької області.

Зі змісту витягу випливало, що на сесії були присутні 15 депутатів. Під час голосування за пропозицію ОСОБА_6 про доповнення порядку денного проголосували усі 15 депутатів, з яких 1 проголосував «за» ( ОСОБА_6 ), 1 «утримався» ( ОСОБА_9 ), решта 13 (зокрема і голова ОСОБА_7 ) «проти».

В рамках проведення перевірки за цим матеріалом долучені копії згаданих депутатських запитів і депутатського звернення ОСОБА_6 , копія переліку питань, які пропонувалося на розгляд позачергової сесії, відповідь Новомиколаївської селищної ради Запорізького району Запорізької області від 27.10.2024 №3277, витяг протоколу засідання 30 позачергової сесія Новомиколаївської селищної ради Запорізького району Запорізької області.

Депутатське звернення ОСОБА_6 не було внесено в ЄРДР, втім матеріали за цим зверненням направленні до УСР в Запорізькій області для проведення перевірки та вирішення питання про притягнення ОСОБА_7 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.172-7 КУпАП, про що заявника повідомлено листом від 08.11.2024 за №7577/72/01-2024, який останній отримав 11.11.2024 року.

Надаючи оцінку вказаним доводам в контексті висновків оскаржуваної ухвали, колегія суддів погоджується з висновком слідчого судді про те, що зміст звернення ОСОБА_6 про вчинення злочинів не визначає наявності елементів об`єктивної сторони кримінальних правопорушень.

Так, ураховуючи положення ч. 1 ст. 2, ст. 11 КК, підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину.

Об`єктивна сторона злочину - це сукупність ознак, які визначають зовнішню сторону злочину і характеризують суспільно - небезпечне діяння (дію або бездіяльність), його негативні наслідки та причинний зв`язок між діяннями та наслідками, який обумовив настання останніх, а також місце, час, обстановку, спосіб, знаряддя та засоби вчинення злочину.

Таким чином, до Єдиного реєстру досудового розслідування, крім іншого вноситься інформація про сукупність ознак, які свідчили б про вчинення того чи іншого злочину, і дали змогу кваліфікувати дії або бездіяльність, про яку йдеться в повідомленні про злочин, за відповідними статтями кримінального кодексу.

Як в своїй заяві, так і в апеляційній скарзі ОСОБА_6 посилається на вчинення передбачених ст.ст.28, 351, 364 КК злочинів.

Так, заявником в своїй заяві не наведено обставин вчинення вказаних злочинів, не вказано дії, які вказують на вчинення даних злочинів. Не спромігся це пояснити й сам заявник під час апеляційного розгляду. Зокрема, що мало місце в діях голови Новомиколаївської селищної ради Запорізького району Запорізької області.

Диспозиція ч.1 ст.351 КК передбачає кримінальну відповідальність за невиконання службовою особою законних вимог народного депутата України, депутата місцевої ради, створення штучних перешкод у їх роботі, надання їм завідомо неправдивої інформації.

Об`єктивна сторона вказаного злочину полягає в невиконанні службовою особою законних вимог депутата України або депутата місцевої ради; створенні штучних перешкод у їх роботі; наданні їм завідомо неправдивої інформації.

Зловживання владою чи службовим становищем, з чого складалась одержання неправомірної вигоди, в якій формі, для себе чи для іншої фізичної або юридичної особи і якої саме, яким інтересам служби протирічили їх дії, як такі дії завдали істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян або державним чи громадським інтересам, або інтересам юридичних осіб і з чого така шкода складалась (ст. 364 КК). Отже, обов`язковою умовою застосування норми ст. 364 КК є завдання істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян або державним чи громадським інтересам, або інтересам юридичних осіб або тяжких наслідків. Проте про таку шкоду і тяжкі наслідки в заяві про вчинення злочину не йдеться.

Таким чином, об`єкт цього злочину складний, його порушення можна констатувати лише при заподіянні шкоди як основному, так і додатковому об`єктам.

За приписами ч. 3, 4 Примітки до ст. 364 КК істотною шкодою у статтях 364, 364-1, 365, 365-2, 367 вважається така шкода, яка в сто і більше разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян. Тяжкими наслідками у статтях 364-367 вважаються такі наслідки, які у двісті п`ятдесят і більше разів перевищують неоподатковуваний мінімум доходів громадян.

Наявність чи відсутність наслідків, специфічних для кримінального правопорушення, передбаченого ст. 364 КК - заподіяння істотної шкоди або ж тяжких наслідків охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян або державним чи громадським інтересам або інтересам юридичних осіб є головною відмінністю між злочинами у сфері службової діяльності та дисциплінарними проступками. Якщо такі наслідки заподіяні - є підстави вважати, що вчинено злочин, а при їх відсутності слід констатувати наявність дисциплінарного проступку.

Частина 1 ст.358 КК передбачає кримінальну відповідальність за підроблення посвідчення або іншого офіційного документа, який видається чи посвідчується підприємством, установою, організацією, громадянином-підприємцем, нотаріусом, державним реєстратором, суб`єктом державної реєстрації прав, особою, яка уповноважена на виконання функцій держави щодо реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, державним виконавцем, приватним виконавцем, аудитором чи іншою особою, яка має право видавати чи посвідчувати такі документи, і який надає права або звільняє від обов`язків, з метою використання його підроблювачем чи іншою особою або збут такого документа, а також виготовлення підроблених печаток, штампів чи бланків підприємств, установ чи організацій незалежно від форми власності, інших офіційних печаток, штампів чи бланків з тією самою метою або їх збут.

Предметом злочину є: 1) посвідчення або інший документ, який надає права або звільняє від обов`язків і який видається чи посвідчується підприємством, установою, організацією, громадянином підприємцем, приватним нотаріусом, аудитором чи іншою особою, яка має право видавати чи посвідчувати такі документи; 2) печатки, штампи чи бланки підприємств, установ чи організацій незалежно від форми власності; 3) інші офіційні печатки, штампи чи бланки.

Проте в заяві ОСОБА_6 не зазначено що саме вчинив голова Новомиколаївської селищної ради Запорізького району Запорізької області ОСОБА_7 - склав чи видав завідомо неправдивий офіційний документ, чи вніс до офіційного документу завідомо неправдиві відомості, чи то мало місце інше підроблення офіційних документів.

Фактично жодну з наведених обставин ОСОБА_6 не обґрунтував. Не містяться такі обґрунтування ні в заяві ОСОБА_6 до відділення поліції №3 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області, ні в скарзі до слідчого судді, ні в апеляційній скарзі.

Тому викладені в заяві ОСОБА_6 відомості не підлягали внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань відповідно до положень ст. 214 КПК.

Крім того, колегія суддів зазначає, що розгляд скарги на бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, обумовлює необхідність дослідження слідчим суддею самого повідомлення (заяви) про вчинення кримінального правопорушення на предмет того, чи може воно бути підставою для порушення кримінального провадження.

Слідчий суддя в даному випадку не може виконувати абсолютно формальну функцію судового примусу уповноважених осіб вносити до ЄРДР всі без виключення заяви і повідомлення, які ними отримуються.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає, що рішення слідчого судді є законним та обґрунтованим, ухвалено на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, що підтверджені достатніми даними, дослідженими судом, а тому апеляційна скарга ОСОБА_6 задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст.407, 422 КПК, колегія суддів

УХВАЛИЛА

Апеляційну скаргу заявника ОСОБА_6 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Новомиколаївського районного суду Запорізької області від 19 листопада 2024 року про відмову у задоволенні скарги залишити без змін.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддяСуддяСуддя
ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4

Дата документу Справа № 322/1950/24