Справа №: 398/2416/25
провадження №: 1-кс/398/585/25
УХВАЛА

Іменем України

"25" квітня 2025 р. Слідчий суддя Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Олександрійської окружної прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_4 , про арешт майна в межах кримінального провадження внесеному № 0000676 від 22.04.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий звернувся до суду з клопотанням про накладення арешту на майно, в рамках кримінального провадження 0000676 від 22.04.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України.

В обґрунтування вимог клопотання слідчий вказав, що 01.04.2025 у гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою свого місця проживання , а саме АДРЕСА_1 , невідома особа викрала мобільний телефон марки OSCAL C80, із сім картами НОМЕР_1 та НОМЕР_2 . Чим спричинила ОСОБА_5 майнової шкоди на 3500 грн.

Слідчим відділенням Олександрійського районного відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області 23.04.2025 року внесено відомості до Єдиного реєстру досудового розслідування за ч. 4 ст. 286 КК України.

Під час досудовим розслідуванням 23.04.2025 року в період з 17 години 55 хвилин до 17 години 59 хвилин було проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_2 під відео запис де громадянин ОСОБА_6 1991 року народження добровільно видав мобільний телефон марки OSCAL, модель C80 із ІМЕІ1: НОМЕР_3 та ІМЕІ2: НОМЕР_4 для забезпечення проведення відповідних судово-товарознавчої експертизи, а також у майбутньому забезпечення виконання рішення суду вказаний мобільний телефон було оглянуто та визнано речовим доказом.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами у кримінальному провадженні є матеріальні об`єкти, які зберегли на собі сліди кримінального правопорушення або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій.

Слідчий та прокурор в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду клопотання повідомлялися належним чином. Надали суду заяви про розгляд клопотання за їх відсутністю , клопотання підтримують в повному обсязі.

Власник майна в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином..

Слідчий суддя, вивчивши клопотання та дослідивши додані до нього матеріали кримінального провадження, оцінивши в сукупності всі обставини, дійшов висновку про задоволення клопотання.

Слідчим суддею встановлено, що органом поліції проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні внесеному 12.10.2024 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за 0000676 від 22.04.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду. Тимчасове вилучення електронних інформаційних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку допускається у випадках, коли їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, або якщо такі об`єкти отримані в результаті вчинення кримінального правопорушення чи є засобом або знаряддям його вчинення (ч. 2 ст. 168 КПК України).

Згідно з абз. 2 ч. 5 ст. 171 КПК України у разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Статтею 131 КПК України передбачено, що одним із заходів забезпечення кримінального провадження визначено арешт майна.

За змістом ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Пунктом 1 ч. 2 ст. 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Частиною 10 статті 170 КПК України передбачено, що арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно.

Досліджені в судовому засіданні матеріали кримінального провадження 0000676 від 22.04.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України, дають достатні підстави вважати, що виявлені та вилучені речі відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, оскільки є матеріальними об`єктами, що можуть зберігати сліди кримінального правопорушення або містити інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Крім того, наявний ризик, у випадку не застосування арешту, можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження зазначених речових доказів.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що слідчим доведено необхідність накладення арешту на зазначені речові докази, а також доведено наявність ризиків, передбачених абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України.

За таких обставин слідчий суддя приходить до висновку, що для забезпечення належного зберігання слідів вчиненого кримінального правопорушення, з метою запобігання ризикам, передбачених абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України, клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 131, 132, 170 173, 372 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Олександрійської окружної прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_4 , про арешт майна в межах кримінального провадження внесеному № 0000676 від 22.04.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на мобільний телефон марки OSCAL, модель C80 чорного кольру ІМЕІ1: НОМЕР_3 та ІМЕІ2: НОМЕР_4 , який було виявлено та вилучено 23.04.2025 року в ході проведення огляду місця події за адресою: Кіровоградська область, місто Олександрія у по вул. Братська 30 під відео запис у громадянина ОСОБА_6 1991 року народження до прийняття рішення по кримінальному провадженню, з метою проведення судових експертиз та забезпечення виконання у подальшому судових рішень у кримінальному провадженні.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути скасована в порядку ст. 174 КПК України.

Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1