Номер провадження 1-кп/754/797/25
Справа № 754/5877/25
У Х В А Л А

Іменем України

22 квітня 2025 року м. Київ

Деснянський районний суд м. Києва у складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , потерпілого ОСОБА_4 , захисника - адвоката ОСОБА_5 , обвинуваченого ОСОБА_6 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в приміщенні Деснянського районного суду міста Києва кримінальне провадження № 0001202, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27.11.2024 відносно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянин України, уродженця с. Ленінського Запорізької області, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 114-1, ч. 2 ст. 194 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Деснянського районного суду м. Києва з Київської міської прокуратури надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001202 від 27.11.2024 за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 114-1, ч. 2 ст. 194 КК України.

Прокурор у підготовчому судовому засіданні просив призначити судовий розгляд кримінального провадження. Заявив клопотання щодо продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_6 у зв`язку з розглядом цього провадження судом та наявністю ризиків, передбачених п.п. 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Потерпілий підтримав позицію прокурора.

Захисник та обвинувачений не заперечували щодо призначення судового розгляду кримінального провадження, однак просили обрати запобіжний захід у виді домашнього арешту, з огляду на тривале перебування обвинуваченого під вартою, зменшення ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, обставинами що пом`якшують відповідальність ОСОБА_6 та бажанням останнього працевлаштуватися і відшкодовувати спричинену шкоду.

Заслухавши думку прокурора, захисника, потерпілого та обвинуваченого, дослідивши обвинувальний акт та долучений до нього реєстр матеріалів досудового розслідування, суд дійшов висновку про наступне.

Положеннями ст. 314 КПК України передбачено, що після отримання обвинувального акту, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру або клопотання про звільнення від кримінальної відповідальності суд не пізніше п`яти днів з дня його надходження призначає підготовче судове засідання, в яке викликає учасників судового провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 315 КПК України, якщо під час підготовчого судового засідання не будуть встановлені підстави для прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 частини третьої статті 314 цього Кодексу, суд проводить підготовку до судового розгляду.

Згідно з ч. 2 ст. 315 КПК України, з метою підготовки до судового розгляду суд: визначає дату та місце проведення судового розгляду; з`ясовує, у відкритому чи закритому судовому засіданні необхідно здійснювати судовий розгляд; з`ясовує питання про склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді; розглядає клопотання учасників судового провадження про: здійснення судового виклику певних осіб до суду для допиту; витребування певних речей чи документів; здійснення судового розгляду в закритому судовому засіданні; вчиняє інші дії, необхідні для підготовки до судового розгляду.

Відповідно до положень ст. 316 КПК України, після завершення підготовки до судового розгляду суд постановляє ухвалу про призначення судового розгляду. Судовий розгляд має бути призначений не пізніше десяти днів після постановлення ухвали про його призначення.

Так, кримінальне провадження відповідно до ст. ст. 32, 33 КПК України підсудне Деснянському районному суду міста Києва, обвинувальний акт складено у відповідності до вимог ст. 291 КПК України, суттєвих порушень вимог КПК України при його складанні, які б перешкоджали призначенню даного обвинувального акту до судового розгляду, судом не встановлено, підстав для прийняття рішень, передбачених п.п. 1- 4, 6 ч. 3 ст. 314 КПК України, судом під час підготовчого судового засідання не встановлено.

Відтак, враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про необхідність призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 114-1, ч. 2 ст. 194 КК України.

Кримінальне провадження з урахуванням принципу гласності та відкритості судового провадження необхідно проводити відкрито, обмеження щодо цього, передбачені ч. 2 ст. 27 КПК України, на даний час відсутні та сторонами кримінального провадження суду не надані.

В судове засідання необхідно викликати наступних осіб: прокурора, потерпілого, захисника та обвинуваченого.

Щодо заявленого прокурором клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_6 обраного запобіжного заходу у виді тримання під вартою суд зазначає наступне.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке, можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні умисних тяжких злочинів, є особою без визначеного роду занять, без постійного джерела доходів, опинившись на волі, зможе ухилитися від суду та не виконати його процесуальні рішення, незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення. У суду відсутні підстави вважати, що інші (менш суворі) запобіжні заходи, передбачені ст. 176 КПК України, можуть забезпечити виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків, що випливають із ч. 5 ст. 194 КПК України, зокрема, прибувати за кожною вимогою до суду, та його належну поведінку, попередити вчинення ним нових кримінальних правопорушень.

Крім того, будь-яких обставин, які б свідчили про те, що даний захід забезпечення кримінального провадження не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи обвинуваченого, на даному етапі, не встановлено та сторонами не доведено.

Обставини, зазначені захисником ОСОБА_5 , з якими погодився обвинувачений ОСОБА_6 , не можуть бути підставою для відмови в продовженні запобіжного заходу у виді тримання під вартою, та заміни на більш м`який запобіжний захід не пов`язаний з ізоляцією від суспільства, оскільки вони не виключають наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, переховуватись від суду, незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, продовжити вчиняти інші кримінальні правопорушення.

Тому, зважаючи на те, що будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, для застосування стосовно обвинуваченого ОСОБА_6 більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, в підготовчому судовому засіданні не встановлено і для забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченого, щодо обвинуваченого слід продовжити запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Задовольняючи клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, суд, враховуючи положення п. 3 ч. 4 ст. 183 КПК України, не визначає розмір застави у кримінальному провадженні.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 314-316, 369-372, 376, 537, 539 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту у кримінальному провадженні № 0001202, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27.11.2024 за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 114-1, ч. 2 ст. 194 КК України, який відбудеться в приміщенні Деснянського районного суду міста Києва за адресою: проспект Червоної Калини, 5-В, об 12 год. 30 хв. 01.05.2025.

Судовий розгляд здійснювати у відкритому судовому засіданні суддею одноособово.

В судове засідання викликати прокурора, потерпілого, захисника та обвинуваченого.

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_6 у виді тримання під вартою - задовольнити.

Продовжити ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 діб, до 21 червня 2025 року (включно).

Ухвала в частині продовження тримання під вартою може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення через Деснянський районний суд м. Києва.

Копію ухвали вручити прокурору, захиснику та обвинуваченому.

Суддя ОСОБА_1