Справа № 296/1132/25
УХВАЛА

Іменем України

03 лютого 2025 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання адвоката ОСОБА_2 поданого в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна в порядку вимог ст.174 КПК України, -

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_2 звернулася в інтересах ОСОБА_3 до слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира з клопотанням в порядку вимог ст.174 КПК України про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000319 від 05.04.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України.

Оглянувши матеріали клопотання та додані до нього документи встановлено, що клопотання слід повернути заявнику виходячи з наступних підстав.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом..

Відповідно до положень ст.26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Положеннями ст.174 КПК України передбачено порядок скасування арешту майна.

Так, відповідно до ч. 1ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Згідно ч.1 ст. 50 КПК України повноваження захисника на участь у кримінальному провадженні підтверджується :1) свідоцтвом про право на заняття адвокатською діяльністю ; 2) ордером, договором із захисником або дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Ордер на надання правової допомоги письмовий документ, що посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги у випадках і порядку, встановлених Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та іншими законами України

З наявного в матеріалах клопотання ордеру серії АМ №1097968 від 31.01.2025 вбачається, що останній виданий адвокату ОСОБА_2 на надання правничої допомоги ОСОБА_3 у Корольовському районному суді м. Житомира у справі №296/7668/24.

Отже наданий адвокатом документ підтверджує повноваження як представника ОСОБА_3 у справі №296/7668/24.

Враховуючи, що клопотання про скасування арешту подано за межами справи №296/7668/24, не можна вважати, що документально підтверджено повноваження адвоката ОСОБА_2 на представництво інтересів ОСОБА_3 в інших справах.

Для випадків неврегульованості певних питань у ч.6 ст.9 КПК передбачено правило, згідно з яким «у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу».

Однією із загальних засад кримінального провадження є рівність перед законом і судом (п.3 ч. 1 ст. 7 КПК).

За змістом п. 3 ч. 1 ст. 7 КПК, який розкритий у ч. 1 ст. 10 КПК, «не може бути привілеїв чи обмежень у процесуальних правах, передбачених цим Кодексом, за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних чи інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, громадянства, освіти, роду занять, а також за мовними або іншими ознаками»

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 08.06.2022 у справі №2-591/11 вказала, що суд застосовує аналогію закону і аналогію права тоді, коли на переконання суду певні відносини мають бути врегульовані, але законодавство такого регулювання не містить, внаслідок чого наявна прогалина в законодавчому регулюванні. Зазначені висновки стосуються як матеріального, так і процесуального права. Тому відсутність у процесуальних кодексах положень про процесуальну аналогію не є перешкодою для застосування такої аналогії.

Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Згідно п.1 ч.2 ст.304 КПК України скарга повертається, якщо скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу.

Враховуючи вищевикладене слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає поверненню, оскільки подане адвокатом без підтвердження своїх повноважень представника володільця за межами справи №296/7668/24.

Керуючись ст.ст. 64-2,174, 309 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна в порядку вимог ст.174 КПК України - повернути.

Повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді в порядку передбаченому КПК України.

Копію ухвали невідкладно направити особі, яка подала клопотання, разом із клопотанням та всіма доданими до нього матеріалами.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1