Справа № 646/511/23
Провадження № 1-кс/646/215/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 січня 2025 року м. Харків

Червонозаводський районний суд м. Харкова у складі

судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання : ОСОБА_2 ,

розглянувши у відритому судовому засіданні заяву прокурора Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 про відвід судді Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0001545 від 09.12.2020 року за обвинуваченням ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 303 КК України,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні судді Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_4 знаходиться кримінальне провадження № 0001545 від 09.12.2020 року за обвинуваченням ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 303 КК України.

20 січня 2025 року до Червонозаводського районного суду м.Харкова надійшла заява прокурора ОСОБА_3 про відвід судді Червонозаводського районного суду м.Харкова ОСОБА_4 .

В обґрунтування заяви, прокурор вказав, що в ході судового засідання, яке відбулося 20.01.2025 року зі слів головуючого судді йому стало відомо про дружні стосунки обвинуваченого ОСОБА_9 з членами сім`ї одного з помічників головуючого, що може викликати сумніви у неупередженості судді.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями розгляд заяви визначено на суддю ОСОБА_1 .

Від судді ОСОБА_4 надійшли пояснення, відповідно до яких вона зазначила, що протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16.01.2025 року в провадження була розподілена судова справа №646/511/23 (провадження № 1-кп/646/535/25) за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_5 у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 3 ст. 303 КК України. В судовому засіданні 20.01.2025 року головуюча повідомила сторони кримінального провадження про те, що її помічник ОСОБА_10 особисто знайомий з обвинуваченим ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , який також перебуває у товариських відносинах з вітчимом ОСОБА_11 . Наголосила, що вищевказана заява прокурора обґрунтована, оскільки ті обставини, що помічник ОСОБА_10 особисто знайомий з обвинуваченим ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , який також перебуває у товариських відносинах з вітчимом ОСОБА_11 , може створити у стороннього розсудливого спостерігача сумніви щодо неупередженості та безсторонності суду, що в свою чергу, скомпроментує рішення суду у цій справі, яким би воно не було.

У судове засідання 27.01.2025 р. прокурор не з`явився, надав заяву про розгляд заяви без його участі.

Інші учасники судового провадження у судове засідання не з`явились. Про дату, час та місце судового розгляду повідомлені належним чином, що, зокрема, підтверджується їхніми заявами.

Вказана неявка учасників судового провадження не перешкоджає суду розглянути по суті заяву про відвід та не порушує законні права та інтереси учасників кримінального провадження.

Дослідивши заяву про відвід, оцінивши всі обставини у сукупності, суд приходить до наступного.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура. (ст.2 КПК України).

Згідно ч.1 ст.21 КПК України, кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону

Частиною 1 ст.26 КПК України встановлено, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

З метою дотримання цієї гарантії, учасники судового провадження наділені правом заявити судді відвід (ст. 80 КПК України).

Стаття 75 Кримінального процесуального кодексу України містить вичерпний перелік підстав, за наявності яких суддя підлягає відводу. Так, відповідно до положень статті, суддя не може брати участь у кримінальному провадженні:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого частиною 3 статті 35 КПК України порядку визначення судді для розгляду справи.

Відповідно до позиції прокурора підставами для відводу судді є повідомлення у ході судового засідання суддею про дружні стосунки обвинуваченого ОСОБА_9 з членами сім`ї одного із помічників головуючого.

Об`єктивний та неупереджений розгляд справи є одним із завдань кримінального провадження. З метою виконання вказаного завдання кримінальний процесуальний закон зобов`язав, зокрема, суддю заявити самовідвід за наявності підстав, передбачених статтею 75 КПК України. Водночас особи, які беруть участь у судовому провадженні, з тих самих підстав наділені правом заявити судді відвід, який відповідно до частини 5 статті 80 КПК України повинен бути вмотивованим.

Під неупередженістю дослідження обставин провадження розуміється вчинення судом процесуальних дій, ухвалення процесуальних рішень лише з підстав, встановлених КПК України та на основі фактичних даних, без особистої зацікавленості у вирішенні справи. Таким чином, неупередженість та об`єктивність у розгляді справи, а отже і вирішення її на основі суворого додержання законності, забезпечується шляхом розгляду справи суддею, щодо якого відсутні сумніви, у тому числі у стороннього спостерігача, у його неупередженості та безсторонності.

Наявність безсторонності повинна визначатися за суб`єктивними та об`єктивними критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд, як такий, та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду.

Стосовно суб`єктивного критерію особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного. Стосовно об`єктивного критерію слід визначити, чи існували переконливі факти, які б могли свідчити про безсторонність судді. Це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Прокурор в обґрунтування своєї позиції про упередженість судді не наводить жодних обгрунтувань, доводів чи пояснень. У Заяві прокурора про відвід судді від 20 січня 2025 року не висловлено жодних мотивів відводу та обгрунтованих сумнівів у неупередженості судді, так само як і не обгрунтовано наявності можливої упередженості судді у розгляді зазначеної справи.

Суд наголошує, що норми кримінального процесуального законодавства не містять переліку ознак, які б розкривали сутність упередженості і це дає підстави для висновку про оціночний характер вказаної категорії. Тому упередженість має встановлюватися у кожному випадку на підставі конкретних обставини, які підтверджені відповідними доказами.

Враховуючи законодавчу вимогу щодо вмотивованості відводу, мотиви відводу повинні мати не абстрактний характер, а містити посилання на конкретні обставини, що об`єктивно можуть свідчити про упередженість судді та повинні бути підтверджені відповідними доказами.

Дружні стосунки обвинуваченого ОСОБА_9 з членами сім`ї одного із помічників головуючого не може свідчити про упереджене ставлення судді до розгляду справи. Упередженість судді повинна проявлятися у неоднаковому ставленні до сторін та створювати неоднакові умови для реалізації процесуальних прав та обов`язків, що в цілому може представити одну сторону у більш вигідному становищі перед іншою.

Щодо аргументів головуючого судді про можливий вплив помічника судді на прийняття рішення суддею.

Відповідно до Положення про помічника судді, затвердженого рішенням Ради суддів України №21 від 18.05.2018 року, частини 1 статті 157 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" кожний суддя має помічника (помічників).

Помічник судді - це працівник патронатної служби у суді, який забезпечує виконання суддею повноважень щодо здійснення правосуддя.

Згідно з пунктом 22 розділу ІІІ Положення про помічника судді - помічнику судді забороняється:

- вчиняти дії процесуального характеру, а також дії, що можуть потягнути за собою виникнення, зміну або припинення прав та обов`язків учасників судового процесу (за винятком здійснення за дорученням судді або головуючого у судовій колегії повноважень секретаря судового засідання у разі відсутності останнього);

- розголошувати відомості, які становлять державну або іншу охоронювану законом таємницю, а також відомості, які стали йому відомими у зв`язку з виконанням посадових обов`язків, зокрема, які стосуються приватного життя та здоров`я громадян або зачіпають їх честь та гідність;

- прилюдно висловлювати свою думку щодо справи, яка розглядається, або надавати довідки, консультації тощо з обставин, які можуть бути предметом розгляду в судовому засіданні;

- розміщувати в соціальних мережах, Інтернет-форумах інформацію та/або коментувати інформацію, яка може завдати шкоди авторитету судді та судової влади у разі реєстрації їх у соціальних мережах із вказівкою місця роботи та посади.

Помічник судді забезпечує підготовку та організаційне забезпечення судового процесу, він не входить до складу суду, який розглядає справу, та жодним чином не може впливати на прийняття рішення суддею.

Тому не має жодного правового підґрунтя посилання прокурора на можливу упередженість судді щодо розгляду в подальшому кримінального провадження у зв`язку із ймовірним впливом на нього помічника судді.

Водночас, як зазначає Європейський суд з прав людини у рішенні від 24 травня 1989 року у "Справі Гаусшильдта", найголовніше це довіра, яку в демократичному суспільстві повинні мати суди у громадськості (Hauschildt Case, заява № 11/1987/134/188, § 48).

Наявність безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначається за допомогою суб`єктивного критерію, тобто оцінювання особистого переконання конкретного судді у конкретній справі, а також за допомогою об`єктивного критерію, тобто з`ясування того, чи надав цей суддя достатні гарантії для виключення будь-якого легітимного сумніву з цього приводу (рішення від 24 травня 1989 року у "Справі Гаусшильдта" (Hauschildt Case), заява № 11/1987/134/188, § 46).

Згідно з об`єктивним критерієм необхідно встановити, чи існують факти, які можна встановити та які можуть ставити під сумнів безсторонність судді. Вирішальним при цьому є те, чи можуть бути побоювання учасників справи щодо відсутності безсторонності у певного судді об`єктивно виправдані.

У рішенні від 15 липня 2005 року у справі ж "Межнаріч проти Хорватії" ЄСПЛ звернув увагу на те, що "слід визначити, чи існують, окрім поведінки судді, факти, які можна встановити, які можуть викликати сумніви щодо його неупередженості. Це означає, що, вирішуючи питання про те, чи є в тій або іншій справі достатня підстава (legitimate reason) побоюватися, що конкретному судді бракує неупередженості, позиція відповідної особи є важливою, але не є визначальною" (Meznaric v. Croatia, заява № 71615/01, § 31).

Отже, для задоволення відводу за об`єктивним критерієм мають бути не щонайменші сумніви одного з учасників справи, а достатні підстави вважати, що суддя не є безстороннім або що йому бракує неупередженості під час розгляду справи (подібний висновок викладено в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 04.02.2020 у справі № 908/137/18).

Судом не встановлено будь-яких обставин, які б підтверджували позицію прокурора щодо упередженості судді у розгляді справи. Не є підставами для відводу судді заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами. Доводи про упередженість судді надумані, а підстава для відводу передбачена пунктом 4 частини 1 статті 75 КПК України, - відсутня.

Відтак заява про відвід судді ОСОБА_4 не підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 75, 80-81, 372, 376 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні Заяви прокурора Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 про відвід судді Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_4 від розгляду обвинувального акта у кримінальному провадженні № 0001545 від 09.12.2020 р. (справа № 646/511/23).

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч. 1 ст. 392 КПК України.

Повний текст ухвали проголошено 28 січня 2025 року.

Суддя ОСОБА_1