Єдиний унікальний номер 205/239/24
1-кс/205/1384/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 грудня 2024 рік м. Дніпро

Ленінський районний суд м. Дніпропетровська у складі головуючого судді: ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , за участю заявника ОСОБА_3 ,розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпро заяву ОСОБА_3 про відвід слідчого судді ОСОБА_4 від розгляду скарг, заяв, клопотань та інших процесуальних документів, які розподіляються Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою до судового розгляду по кримінальному провадженню №0000807, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Ленінського районного суду м. Дніпропетровська перебували на розгляді справи по кримінальним провадженням №0000380 та №0000807 (слідчий суддя ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ), які надходять з досудового розслідування.

11.12.2024 року ОСОБА_3 звернувся до суду з заявою про відвід слідчого судді ОСОБА_4 . В обґрунтування заяви вказав, що розгляд, розподілених справ, слідчому судді ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , у досудовому розслідуванні по кримінальним провадженням №0000380 і №000807, створюють умови не виконання визначених слідчим суддям повноважень у ст.. 2, п. 18 ч. 1 ст.3, ч 1 ст. 9 КПК України, що викликає сумнів у їх неупередженості, незалежності та безсторонності, а також сумнів у виконанні порядку встановленого ч. 2 і 3 ст. 35 цього Кодексу, порядок щодо визначення слідчих суддів для розподілених справ. Вважав, що такі дії вказують на порушення місцевим судом вимог до розподілу судових справ з можливістю неупередженого, випадкового автоматизованого розподілу скарги будь-якому слідчого судді Ленінського районного суду м. Дніпро. Мета відводу: відвести слідчого суддю ОСОБА_4 від розподілених у порядку ч. 2 і ч. 3 ст. 35 КПК України, після реєстрації в ЄСІТС скарг, заяв, клопотань та інших процесуальних документів, які стосуються розгляду досудового розслідування у кримінальних провадженнях №0000380 і №000807, поданих для розгляду до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська.

Вказана заява про відвід слідчого судді ОСОБА_4 з дотриманням вимог ст.. 35 КПК України передана на розгляд судді ОСОБА_1 .

В судовому засіданні сторона заявника, зокрема заявник ОСОБА_3 підтримав подану ним заяву про відвід слідчого судді ОСОБА_4 з підстав та мотивів, що наведені ними у поданій письмовій заяві про відвід судді.

В судове засідання слідчий суддя, прокурор не з`явились.

Неявка осіб, що не з`явилися в судове засідання, будучи належним чином повідомленими про дату та час розгляду заяви, не перешкоджає розгляду такої без їх участі, що не суперечить вимогам ст.. 81 КПК України.

Дослідивши доводи, викладені в заяві про відвід, заслухавши думку учасника судового розгляду, суд приходить до наступних висновків.

Судом встановлено, що на адресу Ленінського районного суду м. Дніпропетровська надходили матеріали по кримінальним провадженням №0000380, №0000807, які перебувають на досудовому слідстві СД ВП № 1 ДРУП № 1 ГУНП в Дніпропетровській області. Відповідно автоматизованому розподілу справ, зазначені кримінальні провадження були розподілені ОСОБА_4 , ОСОБА_5 .

Відповідно до ч. 1 ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Згідно ст. 80 КПК України за наявності підстав, передбачених ст. 75 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя зобов`язаний заявити самовідвід. За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні. Заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження. Заяви про відвід під час досудового розслідування подаються одразу після встановлення підстав для такого відводу.

У відповідності до ч. 1 ст. 81 КПК України у разі заявлення відводу слідчому судді або судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу.

У відповідності до ч. 3 ст. 81 КПК України, при розгляді відводу має бути вислухана особа, якій заявлено відвід, якщо вона бажає дати пояснення, а також думку осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні. Питання про відвід вирішується в нарадчій кімнаті вмотивованою ухвалою слідчого судді, судді (суду).

Отже, для відводу судді необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість, навести відповідні аргументи, докази, які підтверджують наявність підстав для відводу.

Право кожного на справедливий розгляд справи незалежним і безстороннім судом закріплено у ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Основним завданням суду під час здійснення правосуддя на засадах верховенства права, забезпечити кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України (ст. 2 Закону України "Про судоустрій і статус суддів").

Згідно з п. 1 ч. 7 ст. 56 цього Закону судді зобов`язані своєчасно, справедливо та безсторонньо розглядали і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства.

Крім того, в рішенні ЄСПЛ "Мироненко і Мартенко проти України", зокрема у п. 66, зазначено, що згідно з усталеною практикою ЄСПЛ наявність безсторонності має визначатися, для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (див., зокрема, рішення у справах "Фей проти Австрії" та "Веттштайн проти Швейцарії"). У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (див. рішення у справі "Пуллар проти Сполученого Королівства").

До компетенції слідчого судді за Кримінально-процесуальним кодексом України належать три групи питань: розгляд клопотань та надання дозволу на проведення слідчих та негласних слідчих (розшукових) дій, які обмежують права і свободи людини та контроль за їх провадженням; надання дозволу на застосування та контроль застосування запобіжних та інших заходів кримінально-процесуального примусу; розгляд скарг на дії (бездіяльність) та рішення слідчого, прокурора.

Заявляючи відвід слідчому судді ОСОБА_4 , сторона заявника фактично покликається на те, що при надходженні до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська скарг, заяв, клопотань та інших процесуальних документів по кримінальним провадженням №0000380, №0000807, в порушення чинного порядку та Положення про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему, передача судової справи розподіляється раніше визначеному судді ОСОБА_4 . Відтак, як на підставу відводу слідчому судді сторона заявника покликається на п. 5 ч. 1 ст. 75 КПК України "Слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи".

Згідно статті 35 КПК України, у суді функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система та/або її окремі підсистеми (модулі), що забезпечують, зокрема: 1) об`єктивний і неупереджений розподіл матеріалів кримінального провадження між суддями з додержанням принципів черговості та однакової кількості проваджень для кожного судді; 2) визначення присяжних для судового розгляду з числа осіб, які внесені до списку присяжних; 3) надання фізичним та юридичним особам інформації про стан розгляду матеріалів кримінального провадження у порядку, передбаченому цим Кодексом; 4) реєстрацію вхідної і вихідної кореспонденції та етапів її руху; 5) участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Згідно ч. 2 ст. 35 КПК України, матеріали кримінального провадження, скарги, заяви, клопотання та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, у порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі та/або її окремих підсистемах (модулях), яка здійснюється працівниками апарату відповідного суду в день надходження таких матеріалів.

Відповідно до ч. 3 ст. 35 КПК України, визначення судді (запасного судді, слідчого судді), а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретного провадження здійснюється Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою та/або її окремою підсистемою (модулем) під час реєстрації відповідних матеріалів, скарги, клопотання, заяви чи іншого процесуального документа за принципом випадковості та в хронологічному порядку з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження на кожного суддю, заборони брати участь у перевірці вироків та ухвал для судді, який брав участь в ухваленні вироку або ухвали, про перевірку яких порушується питання (крім перегляду за нововиявленими обставинами), перебування суддів у відпустці, відсутності у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, відрядженням, а також інших передбачених законом випадків, через які суддя не може здійснювати правосуддя або брати участь у розгляді судових справ. Після визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або судді-доповідача для конкретного судового провадження не допускається внесення змін до реєстраційних даних щодо цього провадження, а також видалення цих даних з Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи та/або її окремої підсистеми (модуля), крім випадків, установлених законом.

Рішенням Ради суддів України від 02.04.2015 р. за № 25 затверджено нову редакцію Положення про автоматизовану систему документообігу суду. Дане положення (із наступними змінами та доповненнями) визначає порядок функціонування автоматизованої системи документообігу в судах загальної юрисдикції (далі - автоматизована система), яка забезпечує: реєстрацію вхідної та вихідної кореспонденції, в тому числі судових справ, етапів їх руху; об`єктивний та неупереджений розподіл судових справ між суддями з додержанням принципів випадковості та в хронологічному порядку надходження судових справ, з урахуванням завантаженості кожного судді (збалансованого навантаження); визначення присяжних та народних засідателів для судового розгляду з числа осіб, які внесені до відповідних списків; надання фізичним та юридичним особам інформації про стан розгляду судових справ у випадках, встановлених законом; оприлюднення передбаченої цим Положенням інформації для розміщення на веб-сайтах судів веб-порталу "Судова влада України"; виготовлення та збереження оригіналів електронних документів суду; централізоване зберігання оригіналів електронних документів суду та інших процесуальних документів, в тому числі оригіналів електронних судових рішень, виготовлених судом; підготовку та автоматичне формування статистичних даних, узагальнюючих, аналітичних показників, отриманих на підставі внесеної до автоматизованої системи інформації; видачу копій судових рішень, виконавчих документів на підставі наявних у автоматизованій системі даних; автоматичне надсилання засобами електронного зв`язку оригіналів електронних документів суду (в тому числі текстів судових повісток у вигляді SMS-повідомлень) учасникам судового процесу (провадження) за їх заявками; передачу судових справ до електронного архіву.

У розділі ІІ вказаного Положення зазначено, що автоматизована система забезпечує автоматизацію технологічних процесів обробки інформації в суді, в тому числі розподіл судових справ між суддями (колегіями суддів), визначення запасного судді, слідчого судді, присяжних та народних засідателів.

Згідно п. 2.1.1 п. 2.1 вказаного Положення, функціональні обов`язки, права користувачів автоматизованої системи, надання та позбавлення права доступу до неї в кожному окремому суді визначаються на підставі наказів керівника апарату суду.

Наказом керівника апарату «Щодо визначення функціональних обов`язків, прав користувачів автоматизованої системи, надання та позбавлення права доступу до неї» призначається відповідальна особа, якій надано права доступу до АСДС для реєстрації вхідної і вихідної кореспонденції, до канцелярії кримінальних, цивільних, адміністративних справ та справ про адміністративні правопорушення, автоматичного розподілу справ, тощо.

Згідно п. 2.3 зазначеного вище Положення, розподіл судових справ здійснюється в судів день їх реєстрації, на підставі інформації, внесеної до автоматизованої системи, уповноваженою особою апарату суду, відповідальною за здійснення автоматизованого розподілу судових справ. Визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи здійснюється автоматизованою системою шляхом: автоматизованого розподілу судових справ під час реєстрації відповідної судової справи; пакетного автоматизованого розподілу судових справ після реєстрації певної кількості судових справ; розподілу судових справ шляхом передачі судової справи раніше визначеному у судовій справі судді; визначення складу суду з метою заміни судді (суддів); повторного автоматизованого розподілу судових справ. Збори суддів відповідного суду мають право визначати особливості автоматизованого розподілу судових справ у випадках, прямо передбачених цим Положенням.

Щодо визначення слідчого судді, то такий порядок визначення передбачений підпунктами 2.3.40-2.3.42 пункту 2.3 Положення про автоматизовану систему документообігу суду.

Підпунктами 2.3.43-2.3.48 пункту 2.3 Положення про автоматизовану систему документообігу суду передбачено підстави та порядок розподілу судових справ шляхом передачі судової справи раніше визначеному у судовій справі судді.

При цьому, у підпункті 2.3.45 пункту 2.3 Положення зазначено, що клопотання та скарги по одному кримінальному провадженню передаються раніше визначеному слідчому судді, якщо інший порядок не визначений зборами суддів.

У разі відсутності раніше визначеного в судовій справі головуючого судді (судді-доповідача) у випадках, передбачених підпунктами 2.3.44-2.3.46 пункту 2.3 цього Положення, такі судові справи та матеріали підлягають автоматизованому розподілу за правилами, визначеними Засадами використання автоматизованої системи документообігу суду.

Зборами суддів Ленінського районного суду м. Дніпропетровська не визначено іншого порядку для розгляду клопотань та скарг по одному кримінальному провадженню.

Доводи сторони заявника про порушення порядку визначення слідчого судді для розгляду скарги, встановленого частиною другою, третьою статті 35КПК України, є безпідставним та такими, що не віднайшли свого підтвердження.

Підсумовуючи, суд приходить до висновку, що заява ОСОБА_3 про відвід слідчого судді ОСОБА_4 від розгляду скарг, заяв, клопотань та інших процесуальних документів, які розподіляються Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою до судового розгляду по кримінальному провадженню №0000807, - не підлягає до задоволення, у зв`язку з відсутністю законних підстав, передбачених ст. 75 КПК України, які б виключали можливість участі слідчого судді ОСОБА_4 у розгляді зазначеної скарги.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 75, 80, 81 КПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні заяви ОСОБА_3 про відвід слідчого судді ОСОБА_4 від розгляду скарг, заяв, клопотань та інших процесуальних документів, які розподіляються Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою до судового розгляду по кримінальному провадженню №0000807- відмовити.

Ухвала не оскаржується.

Суддя: ОСОБА_1