Справа № 202/1926/25
Провадження № 1-кс/202/1632/2025
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
У Х В А Л А

24 лютого 2025 року місто Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ ДРУП № 2 ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , яке погоджене з прокурором Лівобережної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт Депутатський Усть-Янського району Якутії, громадянина України, який має неповну середню освіту, неодружений, офіційно не працює, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ ДРУП № 2 ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 звернувся у кримінальному провадженні № 0000357 від 22.02.2025 з вищевказаним клопотанням, в якому зазначає, що 23 лютого 2025 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, а саме у таємному заволодінні 22.02.2025 в умовах воєнного стану грошовими коштами в сумі 49502,15 грн., які знаходилися в приміщенні «Лото Маркет» за адресою: м. Дніпро, вул. калинова, 82-Л, що належать ТОВ «МСЛ».

Слідчий відзначає, що обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні даного кримінального правопорушення підтверджується протоколом допиту представника потерпілого ОСОБА_7 , протоколом огляду відеозапису, протоколом огляду місця події, протокол допиту свідка ОСОБА_8 , протоколом пред`явлення осіб для впізнання за фотознімками, протоколом затримання особи в порядку ст. 208 КПК України.

Слідчий вважає наявними ризики, передбачені пунктами 1, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України, а саме, що підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування, незаконно впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

На думку слідчого, застосування до ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не зможе запобігти вищевказаним ризикам.

За цих підстав слідчий просить застосувати відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб та визначити йому заставу в розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у сумі 242 240 грн., в разі внесення якої покласти обов`язки: прибувати за викликом слідчого, прокурора, суду; не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора, суду; повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання; не спілкуватися зі свідками та потерпілими у кримінальному провадженні.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав.

Підозрюваний та його захисник ОСОБА_5 проти задоволення клопотання заперечували, просили застосувати запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту.

Слідчий суддя, заслухавши учасників судового розгляду, дослідивши матеріали клопотання, приходить до висновку, що клопотання слідчого не підлягає задоволенню, виходячи з наступного:

Відповідно до частини першої статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно з частиною другою статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Частиною першої статті 183 КПК України встановлено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Слідчим суддею встановлено, що СВ ДРУП № 2 ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000357 від 22.02.2025 року.

В цьому кримінальному провадженні 23 лютого 2025 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Визначаючи обґрунтованість підозри останнього у вчиненні даного кримінального правопорушення, слідчий суддя виходить з того, що обґрунтована підозра це такий стандарт доказування, який передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення.

Обґрунтованість залежить від усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри не мають бути такого ж рівня як ті, що необхідні для обвинувачення або навіть винесення вироку.

Так, у рішенні у справі «Нечипорук і И?онкало проти Украі?ни» від 21.04.2011 Європейський суд з прав людини зазначив, що термін «обґрунтована підозра» означає наявність фактів або відомостеи?, які здатні переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа могла вчинити це правопорушення. Від сукупності обставин справи залежить, що саме можна вважати обґрунтованою підозрою. Підозра буде вважатися обґрунтованою лише у випадку, коли вона ґрунтується на відомостях, що об`єктивно пов`язують підозрюваного із вчиненим кримінальним правопорушенням.

Тож на даному етапі провадження слідчий суддя не вирішує ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не оцінює докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а визначає лише чи є причетність підозрюваного до вчинення злочину вірогідною та достатньою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження.

На переконання слідчого судді, обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого правопорушення підтверджується, насамперед, протоколом допиту представника потерпілого ОСОБА_7 , протоколом допиту свідка ОСОБА_8 , протоколом пред`явлення для впізнання.

Отже, незалежно від подальшої доведеності підозри чи правової кваліфікації інкримінованого їй діяння сукупність досліджених у судовому засіданні доказів свідчить, що він може бути причетним до крадіжки грошових коштів ТОВ «МСЛ».

Також слідчий суддя вважає, що прокурором у судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України, а саме, що підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування, незаконно впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки він підозрюється у вчиненні умисного тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до восьми років, офіційно не працевлаштований, немає постійного законного джерела доходу.

При вирішенні питання про обрання відносно підозрюваного запобіжного заходу, окрім зазначеного ризику, слідчий суддя враховує вагомість наявних доказів, які дають підстави обґрунтовано підозрювати його у вчиненні кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винуватим, розмір завданої шкоди, дані про особу підозрюваного, який пояснив, що проживає з співмешканкою, офіційно не працевлаштований, раніше не судимий, всі інші обставини кримінального провадження та вважає, що тримання підозрюваного під вартою є невиправданим.

На переконання слідчого судді, для запобігання вищевказаним ризикам та забезпечення виконання підозрюваним процесуальних обов`язків достатньою мірою буде запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, оскільки такий запобіжний захід також пов`язаний із обмеженням особистої свободи особи, дозволить органу досудового розслідування контролювати поведінку підозрюваного на час досудового розслідування.

Слідчий суддя звертає увагу, що відповідно до правових позицій ЄСПЛ, викладених у рішеннях від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України», від 12 січня 2012 року у справі «Тодоров проти України» для тримання під вартою повинні бути винятково вагомі причини, при цьому тільки тяжкість вчиненого злочину, складність справи та серйозність обвинувачень не можуть вважатися достатніми причинами для тримання особи під вартою.

Сама по собі тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється особа, не може бути безумовною підставою для обрання щодо цієї особи запобіжного заходу у вигляді взяття під варту (рішення ЄСПЛ у справі "Ніколова проти Болгарії").

Відповідно до рішення ЄСПЛ по справі "Ноймайстер проти Австрії" позбавлення волі особи (тримання під вартою) не повинно перетворюватися на своєрідну прелюдію до завчасного відбування можливого у майбутньому вироку про позбавлення волі.

Виходячи з вищевикладеного, слідчий суддя вважає, що в задоволенні клопотання слідчого про застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно відмовити, застосувавши відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту,заборонивши йому залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , крім випадків необхідності запобігання загрозі життю і здоров`ю.

Підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу, в тому числі домашнього арешту в нічний час, слідчий суддя не вбачає з огляду на те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, не працює, не має міцних соціальних зв`язків.

Застосовуючи запобіжний захід, непов`язаний із триманням під вартою, відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України слідчий суддя вважає за доцільне покласти на підозрюваного такі обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді (суду) за кожним викликом; не відлучатися з м. Дніпра без дозволу слідчого та прокурора; повідомляти слідчого, прокурора про зміну свого місця проживання; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Керуючись ст. ст. 176-178, 181, 183, 193-194, 196, 369-372 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання слідчого про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відмовити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту на строк до 23 квітня 2025 року, заборонивши йому залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , крім випадків необхідності запобігання загрозі життю і здоров`ю.

Покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді (суду) за кожним викликом;

- не відлучатися з м. Дніпра без дозволу слідчого та прокурора;

- повідомляти слідчого, прокурора про зміну свого місця проживання;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну .

Строк дії ухвали слідчого судді до 23 квітня 2025 року включно.

Ухвалу передати для виконання до органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_9