печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 грудня 2024 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання прокурора у кримінальному провадженні - прокурора першого відділу управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Генеральної інспекції Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна,

ВСТАНОВИВ:

17.12.2024 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання прокурора першого відділу управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Генеральної інспекції Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001154 від 16.10.2024.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначив, що Генеральною інспекцією Офісу Генерального прокурора здійснюється процесуальне керівництво за досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні № 0001154 від 16.10.2024 за ч. 2 ст. 367 КК України.

У судове засідання прокурор не з`явився, про місце і час розгляду клопотання повідомлений належним чином, прокурор до суду подав заяву про розгляд клопотання у його відсутність, вимоги підтримує та просить задовольнити.

Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Частиною 1 статті 172 КПК України передбачено окрім іншого, що неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

За таких обставин, приймаючи до уваги те, що слідчий суддя, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, у порядку, передбаченому кримінальним процесуальним законодавством України, створив необхідні умови для реалізації особою, яка подала клопотання, її процесуальних прав на участь у розгляді цієї справи в суді, ураховуючи, що підстав для визнання явки сторони обвинувачення обов`язковою не має, вважаю за можливе розглянути клопотання у його відсутність.

Вивчивши клопотання, дослідивши його матеріали, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, встановив наступні обставини і прийшов до наступних висновків.

Обґрунтовуючи клопотання прокурор зазначив наступне.

Досудовим розслідуванням встановлено, що до Офісу Генерального прокурора надійшов лист Державної Казначейської служби України (далі - ДКСУ) від 08.07.2024 №12-06-06/15097 про визначення кодів програмної класифікації видатків та кредитування державного бюджету та економічної класифікації видатків або рахунків, з яких проводиться безспірне списання коштів на користь ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відповідно до порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затвердженим постановою КМУ від 03.08.2011 № 845.

Службовими особами Департаменту планово-фінансової діяльності, бухгалтерського обліку та звітності Офісу Генерального прокурора надано необхідну інформацію для здійснення безспірного списання коштів на користь ОСОБА_4 в розмірі 2 262 573,27 грн, яке проведено ДКСУ 17.07.2024.

При цьому указане стягнення складалося з наступних перерахувань:

- на розрахунковий рахунок ОСОБА_4 - у сумі 1 821 371,44 грн;

- на рахунки державного бюджету для платників зареєстрованих в ДПІ у Печерському районі:

- військовий збір у сумі 33 938,60 грн

- податок на фізичних осіб у сумі 407 263,23 грн.

Отже, після надходження листа ДКСУ про безспірне списання коштів на користь ОСОБА_4 , до його особового рахунку було вручну внесено суму середньої заробітної плати за час вимушеного прогулу у вищезазначеному розмірі, встановленого рішенням суду, та надано інформацію ДКСУ про розміри перерахувань безпосередньо на розрахунковий рахунок ОСОБА_4 .

Таким чином, 17.07.2024 ДКСУ списано кошти з рахунку Офісу Генерального прокурора, у тому числі на розрахунковий рахунок ОСОБА_4 в сумі 1 821 371,44 грн.

При цьому у вказаний період відбувалося нарахування заробітної плати за ІІ половину липня 2024 року, а саме 30.07.2024.

При автоматичному формуванні відомостей по банківським установам ( з якими Офісом Генерального прокурора заключено зарплатні договори) для виплати заробітної плати за ІІ половину липня 2024 року до відомостей для виплати заробітної плати через АТ КБ «Приватбанк» в результаті службової недбалості службових осіб Департаменту планово-фінансової діяльності, бухгалтерського обліку та звітності Офісу Генерального прокурора увійшла сума середньої заробітної плати за час вимушеного прогулу ОСОБА_4 в розмірі 1 821 371,44 грн разом із його безпосередньою заробітною платою за ІІ половину липня 2024 року у розмірі 26 260, 00 грн, тобто в загальному 1 847 631,44 грн.

Тобто, 30.07.2024 внаслідок неналежного виконання службовими особами Департаменту планово-фінансової діяльності, бухгалтерського обліку та звітності своїх службових обов`язків були перераховані співробітнику Офісу Генерального прокурора ОСОБА_4 зайві кошти у сумі 1 821 371,44 грн, що спричинило тяжкі наслідки державним інтересам.

Окрім того, слідством установлено що кошти у сумі 1 847 631,44 грн було переведено на розрахунковий рахунок ОСОБА_4 № НОМЕР_1 , який відкритий в АТ КБ «Приватбанк».

В подальшому, 02.08.2024, в межах одного банку АТ КБ «Приватбанк», ОСОБА_4 з розрахункового рахунку № НОМЕР_1 перераховано кошти у сумі 1800100,00 грн (двома траншами у сумі 900050,00 грн кожен) на картковий рахунок за номером карти № НОМЕР_2 , власником якої також є ОСОБА_4 .

22.08.2024 ОСОБА_4 здійснив переказ коштів у сумі 1 800 100 грн з карткового рахунку № НОМЕР_2 (АТ КБ «Приватбанк») на депозитний рахунок, відкритий ним в АТ «Універсал Банк», згідно з договором №90.30. від 22.08.2024.

Таким чином, ОСОБА_4 , усвідомлюючи, що кошти у сумі 1 821 371, 44 грн були 30.07.2024 безпідставно перераховані на його рахунок в АТ КБ «Приватбанк», надалі перерахував більшу частину таких коштів, а саме 1 800 100, 00 грн на власний депозитний рахунок в АТ «Універсал Банк».

При цьому, слідством встановлено, що залишок грошових коштів на рахунках ОСОБА_4 , відкритих в АТ КБ «Приватбанк» станом на 29.11.2024 становить 423,73 грн.

25.11.2024 прокурором винесено постанову про визнання вищевказаних грошових коштів речовим доказом у кримінальному провадженні.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Крім того, у випадку, передбаченому ч. 3 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій та набуті кримінально протиправним шляхом.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладено на грошові кошти, які знаходяться на банківських рахунках.

Зважаючи на викладене, враховуючи обставини вчинення злочину, так як вони викладені в клопотанні прокурора, правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст. ст. 170-173 КПК України, приходжу до висновку про наявність правових підстав для задоволення клопотання та накладенню арешту на кошти, які знаходяться на банківських рахунках, за виключенням видаткових операцій щодо сплати заробітної плати та обов`язкових платежів до державного бюджету зі сплати податків, зборів (обов`язкових платежів) та з можливістю зарахування грошових коштів на рахунок, оскільки при розгляді клопотання встановлено достатньо даних для висновку, що ці грошові кошти можуть бути предметом вчинення кримінального правопорушення або набуті в результаті його вчинення, тобто відповідають критеріям, визначеним ст. 98 КПК України.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 170-173, 175, 309, 372, 392, 532 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на грошові кошти у розмірі 1 821 371, 44 грн, які перебувають на банківських рахунках, що відкриті ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_3 , в АТ «Універсал Банк», (), в тому числі на рахунку, відкритому 22.08.2024 за депозитним договором №90.30., з забороною відчуження, розпорядження та користування ними у будь-який спосіб до завершення досудового розслідування та судового розгляду або до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку, за винятком видаткових операцій по сплаті податків, зборів, інших обов`язкових платежів до державного бюджету всіх рівнів.

Зобов`язати уповноважених службових осіб АТ «Універсал Банк», () повідомити Офіс Генерального прокурора про стан виконання ухвали слідчого судді та залишок коштів на відповідних рахунках.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Зобов`язати слідчого/прокурора надати особі, на майно якої накладено арешт копію ухвали.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1