УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 грудня 2024 року Солом`янський районний суд м. Києва

в складі: головуючого судді - ОСОБА_1

за участю секретаря - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні об`єднане кримінальне провадження, відомості про злочин яких внесене до ЄРДР за №0002003 від 07.09.2022 року по обвинуваченню ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 у вчиненні кримінального правопорушення,передбаченого ст.185 ч.4 КК України та кримінальне провадження відомості про злочин якого внесені до ЄРДР за № 0000727 від 15.03.2024 по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення , передбаченого ст.185 ч. 4 КК України,-

за участю прокурора - ОСОБА_6

обвинувачених - ОСОБА_3 , ОСОБА_5

захисників - ОСОБА_7

встановив:

В провадженні суду на розгляді знаходиться об`єднане кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст.185 ч.4 КК України.

Ухвалою суду від 01.11.2024 року обвинуваченому ОСОБА_5 було продовжено запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 30.12.2024 року .

Прокурор в судовому засіданні звернувся до суду із клопотанням про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 ще на 60 днів.

Прокурор вказала,що ризики,передбачені ст.177 КПК України,які враховувались раніше, продовжують існувати.

Такими ризиками прокурор вважає: можливість ухилення обвинуваченого ОСОБА_5 від суду в разі зміни йому запобіжного заходу, ризик вчинення нових злочинів, оскільки обвинувачений ОСОБА_5 будучи на запобіжному заході у виді застави вчинив новий умисний тяжкий злочин. При цьому прокурор просив суд врахувати,що обвинувачений ОСОБА_5 раніше судимий, не має законних джерел існування та міцних соціальних зв`язків,а тому інший запобіжний захід не буде дієвим для контролю за процесуальною поведінкою останнього.

Обвинувачений ОСОБА_5 та його захисник адвокат ОСОБА_7 заперечували проти клопотання прокурора.

Суд, вислухав клопотання прокурора, думки учасників провадження, приходить до наступного.

Відповідно до ст.331 КПК України (зі змінами,внесеними згідно із Законом № 2690-ІХ від 18.10.2022) під час судового розгляду за клопотанням сторони обвинувачення або захисту суд має право своєю ухвалою продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

За наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою до закінчення двомісячного строку з дня його застосування.

Відповідно до ч.1ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу.

Статтею 177 КПК України підставами для застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків,а також запобіганням спробам переховуватись від органів досудового розслідування або суду.

Вирішуючи питання про продовження запобіжного заходу судом враховується позиція Європейського суду з прав людини, який неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин .

Тримання під вартою особи може бути виправдано, за наявності ознак того,що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори,які можуть мати відношення до справи: характер(обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; підвищена суспільна небезпечність інкримінованого обвинуваченому злочину;обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; ризик переховування від суду;можливість вчинення нового злочину особою; характер,минуле, особисті та соціальні обставини життя особи ,його зв`язки з суспільством.

Суд клопотання прокурора про продовження перебування під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 вважає таким,що підлягає задоволенню, виходячи із того,що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні декількох умисних тяжких злочинів. Ризики,передбачені ст.177 КПК України існують і на даний час суттєво не знизились,ймовірність обвинуваченим переховуватись від суду та вчиняти нові злочини, актуальні.

Враховує суд і те,що обвинувачений ОСОБА_5 не має законного заробітку, раніше судимий за аналогічні злочини.

Обставин та вагомих стримуючих факторів для поведінки обвинувачених,які б впевнили суд в тому, що в разі зміни запобіжного заходу, будуть дотримуватись правил запобіжного заходу у виді домашнього арешту, не встановлено.

Для обвинуваченого ОСОБА_5 суд встановлює в якості альтернативного запобіжного заходу заставу в межах 35 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Керуючись ст. 331 ч.3 КПК України,-

Ухвалив:

Продовжити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 07 лютого 2025 року включно,з визначенням в якості альтернативного запобіжного заходу застави в межах 35 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 105 980 гривень.

Застава може бути внесена як самими обвинуваченими, так і іншою фізичною (юридичною) особою на депозитний рахунок: отримувач ТУДСАУ в місті Києві, , МФО 820172, банк Державна казначейська служба України м.Київ,рахунок отримувача UA1012089 та надати документ, що це підтверджує,до Солом`янського районного суду міста Києва.

В разі внесення застави покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки, передбачені частинами п`ятою статті 194 КПК України строком на 60 днів з дня внесення застави, а саме:

1) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу суду;2) прибувати на першу вимогу до суду;3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений,будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора,слідчого судді,суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки,застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 КПК України.

на військовій службі.

Відкласти судове засідання на 03.02.2025 року 16.30.

Ухвала підлягає оскарженню безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Суддя: