У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.01.2025 м. Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

представника власника майна адвоката ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Солом`янського районного суду м. Києва за адресою: м. Київ, вул. Максима Кривоноса, буд. 25 клопотання прокурора відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_5 ро арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000021 від 04.09.2024, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України,

В С Т А Н О В И В:

До Солом`янського районного суду міста Києва надійшло клопотання прокурора відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_5 ро арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000021 від 04.09.2024, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України.

Клопотання мотивовано тим, що Детективами Підрозділу детективів Територіального управління БЕБ у Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за N?0000021 від 04.09.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що на території Київської та інших областей діє група осіб, яка втілила в діяльність підконтрольних підприємств схему ухилення від сплати податків, зокрема посадовими особами ТОВ «ФРІЗЕНТЕЙК» () за період 2023-2024 років не нараховано та не сплачено до бюджету України податок на додану вартість, шляхом не відображення податкових зобов?язань при здійсненні господарської діяльності з реалізації придбаних товарів, що призвело до ненадходження до державного бюджету коштів в особливо великих розмірах. З матеріалів, які надійшли з Управління детективів із стратегічного захисту економіки Територіального управління БЕБ в Київській області від 28.08.2024 року вбачається, що посадовими особами ТОВ «ФРІЗЕНТЕЙК» () за період 2023-2024 років не нараховано та не сплачено до бюджету України ПДВ у сумі 30701, 98 тис гривень, шляхом не відображення податкових зобов?язань при здійсненні господарської діяльності з реалізації придбаних товарів, за якими не було складено податкові накладні. Згідно висновку аналітичного продукту (висновка аналітика) Управління аналізу інформації та управління ризиками Територіального управління БЕБ у Київській області N?23.9/2/141-24-АП від 23.08.2024 встановлено, що в порушення п. 187.1, ст. 187, п. 201.1, 201.7 ст. 201 Податкового Кодексу України ТОВ «ФРІЗЕНТЕЙК» () ймовірно не нараховано та не сплачено до державного бюджету України ПДВ у сумі 30 701, 98 тис. гривень, шляхом невідображення податкових зобов?язань при здійсненні господарської діяльності з реалізації товару. Так, відповідно до Реєстраційної картки платника податків, ТОВ «ФРІЗЕНТЕЙК» (код ЄДРПОУ - 42593704) протягом всього періоду своєї діяльності не був зареєстрований в якості платника єдиного податку. Відповідно до поданої звітності ТОВ «ФРІЗЕНТЕЙК», а саме Звіту про фінансові результати за 2023 рік, Чистий дохід від реалізації продукції (товарів, робіт, послуг) за 2022 рік складає 2 992,9 тис грн, за 2023 рік - 441,8 тис. грн. Таким чином, з урахуванням положень К у країни наведених вище ТОВ «ФРІЗЕНТЕЙК» (код ЄДРПОУ - 42593704) був зобов?язаний: зареєструватись платником ПДВ з 01.01.2023 р. подати декларацію та забезпечити сплату ПДВ в ході господарської діяльності. В тому числі у операціях з продажу товару на території України реєструвати податкові накладні. Відповідно до зведеної інформації, на митну територію України ввезено товару на загальну вартість 153 509,68 тис. грн, та нараховано ПДВ у розмірі 30 702,19 тис. грн. Враховуючи той факт, що відповідно до податкової звітності 20-ОПП ТОВ «ФРІЗЕНТЕИК» (код ЄДРПОУ - 42593704) не має орендованих та/або власних складських приміщень вбачається ризик реалізації імпортованої продукції без реєстрації податкових накладних. Крім того, існує ризик порушення ТОВ «ФРІЗЕНТЕЙК» (код ЄДРПОУ - 42593704) податкового законодавства, а саме ймовірно порушено п. 187.1 ст. 187, п.201.1, 201.7 ст.201 Податкового Кодексу України в частині здійснення операцій з реалізації товару за якими, ймовірно, не було складено податкові накладні та не відображено податкові зобов?язання з ПДВ за отриманими коштами у загальній сумі 184 211,87 тис. грн в т.ч. ПДВ 30 701,98 тис. грн, а саме за 2023 рік 441,8 тис. грн в т.ч. ПДВ 73,63 тис. грн, за 2024 рік (153 509,68 тис. грн + 30 702,19 тис. грн - 441,8 тис. грн = 183 770,07 тис. грн), в т.ч. ПДВ 30 628,35 тис грн. Чим заподіяно шкоду державі у вигляді ненадходження до бюджету У країни коштів в особливо великих розмірах. В ході досудового розслідування встановлено, що ТОВ «ФРІЗЕНТЕЙК» () здійснює митне оформлення ввезених на територію України товарів на території Київської області. У подальшому зазначені товари транспортуються вантажним транспортом для реалізації вроздріб за готівку з ухиленням від сплати податків до території Одеської області.

Проведеними заходами було встановлено, що посадовими особами ТОВ «ФРІЗЕНТЕЙК» з метою конспірації своєї злочинної діяльності, до схеми з ухиленню від сплати податків було задіяно ряд інших підприємств, а саме: ТОВ "ДЕЛЬТА АКСА ГРУП" (); ТОВ "ВІНКЛЕНД ЛАИН" (); ТОВ "ЛАЙНЕГ" (); ТОВ "ГЕНЕО-ЄВРО" (); ТОВ "АПОЛТЕР ЛАЙТ" (); ТОВ "ТЕХБУД МАНУФАКТУРА" ();ТОВ «ПЛАЗА ІМПОРТБУД» (), ТОВ «САПСАН ТРЕЙД» (), ТОВ "АТЛАНТІС ТРЕЙД ЦЕНТР" ().

22.10.2024, за результатом проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 було виявлено та вилучено наступні речі: мобільний телефон, марки Xiaomi Model M1903F2G, синього кольору зі слідами використання (невеликими пошкодженнями на корпусі, з розбитим захисним склом, з двома тріщинами на екрані), що належить ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Постановою детектива Територіального управління БЕБ у Київській області вказані речі визнано речовим, доказом у кримінальному провадженні N?0000021 від 04.09.2024.

У зв`язку із чим, прокурор просить накласти арешт на вказаний мобільний телефон.

У судовому засіданні прокурор підтримала подане клопотання з підстав та за обставин, викладених у клопотанні, наполягала на його задоволенні.

Представник власника майна адвокат ОСОБА_4 заперечував проти задоволення клопотання, зазначивши, що детективами помилково віднесено телефон до речових доказів, оскільки він не відповідає вимогам ст. 98 КПК України, просив відмовити у задоволенні клопотання.

Розглянувши клопотання прокурора та дослідивши матеріали, додані до клопотання, заслухавши пояснення прокурора та представника власника майна, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Згідно з ч. ч. 1, 5 ст. 9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження, а тому у відповідності до ч. 1 ст. 131 КПК України має застосовуватись з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до ч. ч. 3, 4 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Відповідно до п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України слідчий суддя здійснює повноваження в порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Під час досудового розслідування, слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що надані суду матеріали є достатніми для застосування в рамках даного кримінального провадження заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є тимчасовий доступ до речей та документів.

Положеннями п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України та ч. 1 ст. 170 КПК України визначено, що арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження, який забезпечує тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно з ч. ч. 2, 3 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Так, слідчим суддею встановлено, що Детективами Підрозділу детективів Територіального управління БЕБ у Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за N?0000021 від 04.09.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України.

22.10.2024, за результатом проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 було виявлено та вилучено наступні речі: мобільний телефон, марки Xiaomi Model M1903F2G, синього кольору зі слідами використання (невеликими пошкодженнями на корпусі, з розбитим захисним склом, з двома тріщинами на екрані), що належить ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Постановою детектива Територіального управління БЕБ у Київській області вказані речі визнано речовим доказом у кримінальному провадженні N?0000021 від 04.09.2024, та 05.11.2024 було проведено огляд мобільного телефону із наявними в ньому переписками та викликами.

Таким чином, проаналізувавши подані до суду матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов до висновку, що прокурором доведено наявність підстав вважати, що на даному етапі досудового розслідування існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, а також те, що вилучені в ході обшуку речі та документи можуть містити сліди вчинення кримінального правопорушення та інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

А отже вказане майно відповідає ознакам, зазначеним в ст. 98 КПК України, що згідно з ч. 3 ст. 173 КПК України дає підстави для арешту вказаного майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Крім того, матеріали провадження свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права та інтереси власника майна з метою збереження речових доказів у кримінальному провадженні.

Таким чином, клопотання прокурора підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 131, 170-173, 175, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора, - задовольнити.

З метою збереження речових доказів накласти арешт на майно, яке було вилучено22.10.2024 за під час проведення обшуку за адресою АДРЕСА_1 , а саме на :

мобільний телефон марки Xiaomi Model M1903F2G синього кольору із слідами використання (невеликими пошкодженнями на корпусі, з розбитим захисним склом, з двома тріщинами на екрані), який належить ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Контроль за виконанням ухвали покласти на Київську обласну прокуратуру.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту її оголошення або отримання її копії, безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Роз`яснити сторонам кримінального провадження, що підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за їх клопотанням, якщо вони доведуть, що в подальшому в застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1