Справа № 752/2009/25
Провадження № 1-кс/752/823/25
У Х В А Л А

Іменем України

23 січня 2025 року м. Київ

Слідчий суддя Голосіївського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Голосіївського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Голосіївської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , не працюючого, не судимого, запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у кримінальному провадженні №0000379 від 21.01.2025 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 309 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До Голосіївського районного суду міста Києва надійшло клопотання старшого слідчого СВ Голосіївського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Голосіївської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000379 від 21.01.2025 р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України, відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обгрунтування клопотання слідчий зазначає, що СВ ГОлосіївського УП ГУ НП у м. Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000379 від 21.01.2025 року за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України, процесуальне керівництво здійснюється Голосіївською окружною прокуратурою м. Києва.

Посилається на те, що в ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у невстановлений досудовим розслідуванням час та місці, але не пізніше 21.01.2025, виник злочинний умисел, направлений на незаконне придбання та зберігання психотропної речовини, обіг якої обмежено - амфетамін, без мети збуту, у великих розмірах.

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на незаконне придбання та зберігання психотропної речовини, обіг якої обмежено - амфетамін, ОСОБА_5 , діючи умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, без мети збуту, у невстановлений досудовим розслідуванням час та спосіб, але не пізніше 18

год. 50 хв. 21.01.2025, придбав психотропну речовину, що знаходилася у полімерному прозорому пакеті, яку у свою чергу ОСОБА_5 помістив до правої кишені куртки, чим став незаконно зберігати при собі психотропну речовину, обіг якої обмежено - амфетамін, без мети збуту, у великих розмірах.

Досудовим розслідуванням встановлено, 21.01.2025 року о 18 год. 50 хв., ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи за адресою: м. Київ, вул. Виставкова, неподалік будинку 16, був зупинений працівниками поліції, які вирішили, відповідно до вимог ст. 32 ЗУ «Про Національну поліцію» перевірити його на причетність до вчинення злочинів. В ході проведення поверхневої перевірки, відповідно до ч. 1 ст. 34 ЗУ «Про Національну поліцію», а саме візуального огляду особи та її речей, було встановлено, що останній зберігає при собі заборонену в обігу речовину. З метою вилучення забороненої в обігу речовини, а також для подальшого проведення експертного дослідження, було викликано слідчо-оперативну групу Голосіївського УП ГУНП у м. Києві.

Після цього, 21.01.2025, в період часу з 20 год. 08 хв. по 20 год 25 хв., в ході проведення обшуку затриманої особи відповідно до вимог ст. 208 КПК України, в присутності двох понятих, у ОСОБА_5 у правій кишені куртки, було виявлено та в подальшому вилучено полімерний прозорий пакет з порошкоподібною речовиною білого кольору, яку ОСОБА_5 зберігав при собі, без мети збуту, у великих розмірах.

Згідно висновку експерта, у наданій на дослідження речовині виявлено психотропну речовину, обіг якого обмежено - амфетамін.

Маса амфетаміну в речовині становить 5,737г.

Амфетамін, згідно Списку № 2 «Особливо небезпечні психотропні речовини, обіг яких заборонено» Таблиці ІІ «Переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів», затвердженою Постановою Кабінету Міністрів України від 6 травня 2000 року № 770 «Про затвердження переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів», є психотропною речовиною, обіг якої обмежено.

Відповідно до Таблиці 2, затвердженої Наказом Міністерства охорони здоров`я України № 188 від 01 серпня 2000 року «Про затвердження таблиць невеликих, великих та особливо великих розмірів наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів, які знаходяться у незаконному обігу», амфетамін масою від 0,15 г., вважається невеликим розміром, від 1,5 г. до 15 г. - великим розміром, а від 15 г. і більше - особливо великим розміром.

Обгрунтованість підроздри, на думку слідчого, підтвреджується доказами, зібраними під час досудового розслідування.

Необхідність застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту слідчий доводить наявністю ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме: переховування від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; продовження протиправної діяльності.

Заслухавши обґрунтування прокурора, який підтримав клопотання, думку захисника та підозрюваного, які просили застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього нічого арешту або особистого зобов`язання, слідчий суддя вважає необхідним задовольнити частково дане клопотання, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, а саме: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншими чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, зокрема, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, у тому числі наявність в нього родини утриманців; наявність постійного місця проживання у підозрюваного; наявність судимостей; репутацію підозрюваного та майновий стан (ч. 1 ст. 178 КПК України).

Так, слідчий суддя встановив, що СВ Голосіївського УП ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні №0000379 від 21.01.2025р. за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 309 КК України.

21.01.2025 року, ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

22.01.2022р. ОСОБА_5 в даному кримінальному провадженні повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України.

Про обґрунтованість підозри, пред`явленої ОСОБА_5 , та його можливу причетність до вчиненого кримінального правопорушення свідчать долучені до клопотання матеріали кримінального провадження в їх сукупності.

Більше того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

При цьому слідчий суддя зауважує, що обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, правильність кримінально-правової кваліфікації діяння потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні в ході судового розгляду кримінального провадження відносно ОСОБА_5 , що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини. Так, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» (рішення № 14310/88 від 23.10.1994) суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Отже, з урахуванням змісту долучених до клопотання матеріалів кримінального провадження у їх сукупності, слідчий суддя встановив, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце і підтверджуються на даному етапі розслідування достатньою сукупністю доказів.

Враховуючи, що слідчий суддя на цьому етапі провадження лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні та встановлені в судовому засіданні дані слідчий суддя приходить до висновку про обґрунтованість підозри та можливу причетність ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України.

Розглядаючи питання наявності ризиків, на які посилався прокурор, слідчий суддя зазначає таке.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Клішин проти України» наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.

В обґрунтування клопотання та застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту прокурор зазначив, що існують наступні ризики: переховування від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків у цому ж кримінальному провадження; продовження протиправної діяльності.

Разом з тим слідчий суддя вважає, що ризик того, що ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду не є доведеним належними та допустимими доказами. При цьому також слідчий суддя враховує наявність у ОСОБА_7 міцних соціальних зв`язків.

Щодо ризику впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, то ст. 23 КПК України встановлює принцип безпосередності дослідження показань, за змістом якої суд досліджує докази безпосередньо і показання учасників кримінального провадження суд отримує усно. Тобто доказове значення у кримінальному провадженні матимуть саме ті показання потерпілого і свідків, які будуть надані останніми безпосередньо під час судового розгляду у судовому засіданні, а не надані ними в ході досудового розслідування. Вказане доводить, що з метою зміни свідками своїх показань на користь підозрюваного або відмови від дачі показань останній може впливати на вказаних осіб у незаконний спосіб. Вказане доводить, що можливість впливу на свідків є досить ймовірною.

Ризик продовження протиправної діяльності є також не доведеним.

З урахуванням викладеного слідчий суддя доходить висновку, що прокурором доведено, а стороною захисту не спростовано, що в даному кримінальному провадженні з метою виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинити дії, передбачені п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, є необхідним застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу.

Разом з тим слідчий суддя вважає, що прокурором не доведено, що застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж цілодобовий домашній арешт, не буде достатнім для здійснення мети, передбаченої ч. 1 ст. 177 КПК України.

Згідно з ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе наявність обґрунтованої підозри та існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України, але не доведе недостатність застосування більш м`якого запобіжного заходу, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Відтак слідчий суддя доходить висновку, що дієвим запобіжним заходом, який зможе запобігти наявним у цьому кримінальному провадженні ризикам є домашній арешт у нічну пору доби.

Крім цього, на виконання вимог ч. 5 ст. 194 КПК України слідчий суддя покладає на підозрювану обов`язки, визначені даною нормою закону.

Така позиція слідчого судді відповідає вимогам Кримінального процесуального кодексу України та не є вирішенням слідчим суддею тих питань, які повинні вирішуватись судом під час судового розгляду кримінального провадження.

Керуючись ст.ст. 2, 8, 177, 178, 181, 194, 369-372, 532 КПК України, -

УХВАЛИВ:

1. Клопотання задовольнити частково.

2. Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний період доби, за виключенням необхідності отримання медичної допомоги та прослідування в укриття цивільного захисту на випадок оголошення повітряної тривоги, в межах строку досудового розслідування, тобто до 22 березня 2025 року включно.

3. Звільнити підозрюваного ОСОБА_5 з-під варти в залі суду.

4. Заборонити підозрюваному ОСОБА_5 залишати житло за місцем свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , у період доби з 23 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. наступної доби.

5. Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

- прибувати до слідчого та прокурора за кожною вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватися від спілкування зі свідками у вказаному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

6. Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід. Працівники управління поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло до цієї особи АДРЕСА_1 , вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

7. Копію ухвали про застосування запобіжного заходу вручити підозрюваному негайно після її оголошення та довести до відома виконавців.

8. Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний період доби передати для виконання органу Управління поліції за місцем проживання підозрюваного та зобов`язати останніх негайно поставити його на облік і повідомити про це суд.

9. Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого та прокурора у кримінальному провадженні.

10. Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення та може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

11. Повний текст ухвали слідчого судді буде складено та оголошено в приміщенні суду протягом 5 діб.

Слідчий суддя ОСОБА_8