Справа № 592/2916/16-к
Провадження № 1-кп/592/17/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 квітня 2025 року м.Суми

Ковпаківський районний суд м. Суми у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Суми кримінальне провадження № 0003541, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12.06.2015 за обвинуваченням

ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.191, ч.1 ст.367 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора Окружної прокуратури м. Суми - ОСОБА_4 ,

обвинуваченого - ОСОБА_3 ,

захисника адвоката - ОСОБА_5 ,

установив:

Історія судового провадження. Зміст заявленого клопотання.

В провадженні Ковпаківського районного суду м. Суми перебуває кримінальне провадження № 0003541, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12.06.2015 за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.191, ч.1 ст.367 КК України.

Від захисника ОСОБА_5 надійшло клопотання про призначення повторної судової економічної експертизи, яке мотивує тим, що обвинувальний акт, що міститься в матеріалах справи, обґрунтовується в тому числі і висновком судової економічної експертизи № 825 від 30.10.2015.

В той же час, вважає, що висновок судової економічної експертизи № 825 (а.с. 162, т.2) є необґрунтованим, суперечить іншим фактичним даним матеріалів справи, крім того при його виконанні порушені вимоги законодавства.

1. Висновки експертизи суперечать наступним фактичним даним, що зазначені в матеріалах справи:

В протоколі діючої інвентаризаційної комісії від 19.12.2014 (а.с. 156, т.2) на останньому аркуші зазначено, що комісія визначила суму нестачі по ОСОБА_3 без актів на списання (а.с. 158 т.2). Також зазначено що в процесі проведення інвентаризації були виявлені товарно-матеріальні цінності, які знаходяться на зберіганні тривалий час, в т.ч.: столярні вироби; вітражні вироби; бронзові вироби; електротехнічні вироби (лампи, світильники, кабелі).

Як випливає з протоколу інвентаризації від 19.12.2014 та його таблиць, ці товарно-матеріальні цінності не були враховані як надлишки в цьому протоколі, оскільки комісія вирішила, що ціну їх оприбуткування повинні визначити експерти, яких комісія вирішила залучити. Комісія вважала, що ці вироби підлягають списанню внаслідок неможливості їх реалізації. Зазначено, що вироби морально застаріли, мають сколи, пошкоджену упаковку, відсутня документація. Список цих виробів додавався до Протоколу інвентаризаційної комісії (в матеріалах справи відсутній).

Акти списання, що містяться в матеріалах справи (а.с. 93, т.2), які були досліджені експертом та зазначені в додатках до експертизи стосуються товарно-матеріальних цінностей, які включені до таблиць протоколу від 19.12.2014 як нестача. Одже вони не стосуються тих ТМЦ, які додатково виявлені комісією. Крім того, жодних столярних виробів списано не було.

Таким чином, ці надлишкові товарно-матеріальні цінності не були оприбутковані AT «Укрросметал» до 19.12.2014. Подальше їх оприбуткування, списання, визначенні ціни і взагалі перелік цих ТМЦ у висновку також не зазначений, хоча експерт досліджував документи 2015 року, зокрема акти списання. Також, експерт не зазначив взагалі у висновку про ці виявлені комісією надлишки.

В той же час, кабінет «Бортничі» рахувався по рахунку 26.2 «Столярний цех» (а.с. 166, т.2 або арк. 9 висновку експерта № 825), що є ознакою того, що він відноситься саме до «столярних виробів» нібито на яких пошкоджена упаковка і він дійсно зберігався тривалий час - з 2012 року (а.с. 45 т.2).

Так само, які і бронзові та фьюзингові (вітражні) вироби, які також виявлені комісією як надлишки, але не оприбутковані. (Фьюзинг - це спосіб обробки скла шляхом спікання в печі різних по розміру та кольору частинок скла, тобто вітраж).

В той же час, в протоколі комісія не зазначила по якому рахунку та по якій відповідальній особі виявлені ці надлишки товарно-матеріальних цінностей в тому числі і ті що враховані як нестача по ОСОБА_3 . В матеріалах справи також відсутні жодні списки цих ТМЦ на які комісія посилається.

Продукція по рахунку 26.2 «столярних цех», на який оприбутковувався кабінет «Бортничі» враховувалась виключно по ОСОБА_3 . За будь-якою іншою підзвітною особою столярні вироби не враховувались (а.с. 156-158 т.2). При допиті експерт зазначив, що йому надавались всі необхідні матеріали для надання висновку. Деякі з наданих матеріалів він зазначав лише як надані в стільки то томах на стільки то аркушах без визначення конкретних назв документів.

Одже, висновок експерта прямо суперечить протоколу інвентаризації від 19.12.2014 (а.с.156-158, т.2), оскільки всі ТМЦ, які враховувались як нестача по ОСОБА_3 були виявлені комісією як надлишки, але у висновку про це не зазначено. Експерт проігнорував ці дані та підтвердив суму нестачі по ОСОБА_3 без врахування виявлених надлишків.

2. Також при складанні висновку експерта порушені вимоги законодавства із проведення судових експертиз.

Експерт повинен використовувати методи проведення експертиз, якщо вони передбачені законодавством (Закон України «Про судову експертизу»). Зокрема при даному виді експертиз, експерт зазначив, що він використовує методику затверджено міністерством юстиції за кодом 11.0.08 «Методи способи та прийоми які використовуються при проведенні судового економічних експертиз», а також методику за кодом 11.1.04 «Дослідження нестач лишків товарно-матеріальних цінностей» (арк.4 висновку).

Експерт зазначає (арк. 11 висновку), що відповідно до методики 11.1.04 передбачено, що усі операції по надходженню переміщенню та відпуску матеріальних цінностей повинні бути підтверджені первинними документами. Нестача або надлишки товарно-матеріальних цінності встановлюється при проведенні інвентаризації. Документальним підтвердження фактичної наявності цих цінностей є належним чином оформлені матеріали інвентаризації, що включають наказ на проведення Інвентаризації, інвентаризаційні описи товарно-матеріальних цінностей, відомість результатів інвентаризації, тощо.

Також методикою передбачено, що для документального обґрунтування суми нестачі, яка виникла за певний період передбачено зіставлення експертам фактичної наявності товарно-матеріальних цінностей з документально підтвердженими залишками.(а.12 висновку).

Однак, всупереч визначеному методикою 11.0.04, експерт не дослідив відображення залишків товарно-матеріальних цінностей, фактичну наявність яких виявлено в ході інвентаризації як надлишків «столярних виробів», вітражних виробів та бронзових виробів невідомо по якому рахунку та невідомо по якій відповідальній особі. Також експерт взагалі не зіставляв фактичну наявність цих надлишків ТМЦ ні з якими документами та інвентаризаційними відомостями. Взагалі не описав, які саме матеріальні цінності зазначені в додатку до протоколу інвентаризації від 19.12.14, хоча він був йому наданий на дослідження в повному обсязі.

Також експерт не зіставляв з оборотно-сальдовими відомостями бухгалтерського обліку за період з 19.12.2014 по 23.03.2015 відображення актів списання ТМЦ, а також того, чи в повному обсязі ці акти списання відображені в акті комісії від 23.03.2015.

Таким чином, експертом не застосовано принцип зіставлення з документами, що передбачений методикою за кодом 11.1.04 «Дослідження нестач лишків товарно- матеріальних цінностей» в частині відповідності виявлених надлишків ТМЦ, в т.ч. і «столярних виробів», до яких відноситься кабінет «Бортничі», а також бронзових та вітражних виробів, які нібито виявлені як нестача в той час як в протоколі від 19.12.14 вони враховуються як додатково виявлені.

Висновок експерта суперечить його дослідницькій частині.

Так, на аркуші 12 висновку в дослідницькій частині експерт зазначає що він проводить документальне підтвердження наслідків інвентаризації станом на 23.03.2015. В той же час у підсумковому висновку експертизи визначено що частково підтверджується нестача товарно-матеріальних цінності за період по 19.12.2014.

Таким чином висновок експерта не відповідає його дослідницькій частині.

Невідповідність виникла у зв`язку з тим, що питання було поставлено експерту за період до 19.12.14, але він взяв до уваги документи датовані поза періодом при цьому ігноруючи їх співставлення з іншими відомостями або документами бухгалтерського обліку.

Підстави призначення повторної експертизи:

При перевірці й оцінці експертного висновку суд повинен з`ясувати зокрема таке: чи було додержано вимоги законодавства при проведенні експертизи; відповідність відповідей іншим фактичним даним; узгодженість між дослідницькою частиною та підсумковим висновком експертизи; обґрунтованість експертного висновку та його узгодженість з іншими матеріалами справи (п. 17 постанови Пленуму №8 ВСУ №8 від 13.05.1997 «Про судову експертиз) у кримінальних та цивільних справах» із змінами.)

Повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю (п. 77 Пленуму №8).

Проведення повторної експертизи може бути доручено тільки іншому експертові. (п. 11 Пленуму №8).

Повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз) (л. 1.2.13 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 №53/5).

Просить призначити по справі повторну судову економічну експертизу, на вирішення якої поставити наступне запитання: Чи підтверджується документально висновки інвентаризації від 19.12.2014 по AT «Укрросметал» щодо виявленої недостачі товарно-матеріальних цінностей по матеріально відповідальний особі ОСОБА_3 та заподіяні внаслідок цього матеріальної шкоди підприємство на суму 338870, 45 грн. за період з 26.11.2013 по 19.12.2014.

Експертизу просить призначити Київському науково-дослідному інституту судових експертиз МЮУ (03057, м. Київ, вул. Сім`ї Бродських, 6).

Позиція учасників судового розгляду.

У судовому засіданні захисник адвокат ОСОБА_5 клопотання про призначення повторної судової економічної експертизи підтримав, просив задовольнити.

Обвинувачений ОСОБА_3 у судовому засіданні клопотання захисника підтримав, просив задовольнити.

Прокурор ОСОБА_4 у судовому засіданні проти задоволення клопотання захисника заперечував.

Встановлені судом обставини. Мотиви суду.

Суд, заслухавши думки учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали кримінального провадження, приходить до такого висновку.

Однією із засад кримінального провадження, закріпленою у пункті 15 частини 1 статті 7 КПК України, є змагальність сторін та свобода в поданні ними своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч. 1 ст. 332 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Відповідно до ст. 7 Закону України "Про судову експертизу", судово-експертну діяльність у кримінальному провадженні здійснюють державні спеціалізовані установи, а в інших випадках - також судові експерти, які не є працівниками зазначених установ, та інші фахівці (експерти) з відповідних галузей знань у порядку та на умовах, визначених цим Законом.

Згідно з ч. 1 ст. 242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Згідно з ч. 1 ст. 69 КПК України, експертом у кримінальному провадженні є особа, яка володіє науковими, технічними або іншими спеціальними знаннями, має право відповідно до Закону України "Про судову експертизу" на проведення експертизи і якій доручено провести дослідження об`єктів, явищ і процесів, що містять відомості про обставини вчинення кримінального правопорушення, та дати висновок з питань, які виникають під час кримінального провадження і стосуються сфери її знань.

Згідно з частинами 1, 4 ст. 101 КПК України, висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень та зроблені за їх результатами висновки, обґрунтовані відповіді на запитання, поставлені особою, яка залучила експерта, або слідчим суддею чи судом, що доручив проведення експертизи. Запитання, які ставляться експертові, та його висновок щодо них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта.

Відповідно до частин 3-4 ст. 332 КПК України, до ухвали суду про доручення проведення експертизи у випадках, передбачених частиною першою цієї статті, включаються питання, поставлені перед експертом учасниками судового провадження, судом. Суд має право не включати до ухвали питання, поставлені учасниками судового провадження, якщо відповіді на них не стосуються кримінального провадження або не мають значення для судового розгляду, обґрунтувавши таке рішення в ухвалі. Після постановлення судом ухвали про доручення проведення експертизи судовий розгляд продовжується, крім випадків, якщо таке продовження неможливе до отримання висновку експерта.

За вимогами ст. 2 КПК України, одним із завдань кримінального провадження є забезпечення повного та неупередженого судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

У межах даного кримінального провадження, зокрема і для прийняття рішення у даній конкретній справі, суду необхідно спиратися на належні, достатні та допустимі докази.

Відповідно до п. 1.2.14 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5, згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи. Повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз).

Таким чином, повторна експертиза це окремий вид експертизи, відмінний від первинної експертизи.

З цього приводу слід зазначити, що відповідно до п. 11 постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 30.05.1997 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Істотними можуть визнаватися, зокрема, порушення, які призвели до обмеження прав обвинуваченого чи інших осіб.

Верховний Суд, з метою забезпечення єдності судової практики та запобіганню появі протилежних за змістом судових рішень, визначив правові позиції щодо правильного застосування вимог законодавства щодо призначення експертизи в наступних постановах: (Постанова (ЄДРСР 108262348) Верховного Суду від 29.12.2022, справа №686/15304/19-ц, провадження №61-11528св22; Постанова (ЄДРСР 96933120) Верховного Суду 21.04.2021 справа №201/15019/14-ц, провадження №61-22773св19).

У зазначених Постановах сформульовано висновок про те, що якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).

Первинною є експертиза, при проведенні якої об`єкт досліджується вперше. Додаткова експертиза призначається після розгляду судом висновку первинної експертизи, коли з`ясується, що усунути неповноту або неясність висновку шляхом допиту експерта неможливо.

Висновок визнається неповним, коли експерт дослідив не всі подані йому об`єкти чи не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання.

Неясним вважається висновок, який нечітко викладений або має невизначений, неконкретний характер.

Повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи.

Висновок визнається неповним, коли експерт не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання, у зв`язку з чим суд має обговорити питання про призначення додаткової або повторної експертизи залежно від обставин справи.

Згідно зі ст. ст. 22, 26 КПК України вимога справедливого судового розгляду не покладає на суд зобов`язання доручити складання експертного висновку або проведення будь-якого іншого слідчого заходу лише тому, що сторона подала клопотання про це. Якщо захист наполягає на тому, щоб суд заслухав свідка або прийняв інші докази (такі як, наприклад, висновок експерта) суди повинні вирішити, чи є необхідним або доцільним прийняти ці докази для розгляду під часу слухання справи.

Неповнота судового розгляду є однією з підстав для скасування або зміни судового рішення при розгляді справи в суді апеляційної інстанції (пункт 1 частини 1 статті 409 КПК України).

Так, судом проаналізовано у межах розгляду зазначеного клопотання висновки експерта з урахуванням наданих роз`яснень експертом у судовому засіданні.

З метою усунення зазначених стороною захисту суперечностей у висновку експерта, зокрема, в частині завданої шкоди (збитків) AT «Укрросметал» , а також враховуючи вищевикладені правові норми, з метою повного, належного, об`єктивного, неупередженого розгляду справи, суд вважає, що проведення повторної судової економічної експертизи в межах даного кримінального провадження є доцільним.

Керуючись ст. ст. 2, 22, 26, 69, 242, 332, 350, 369, 372, 376 КПК України, Законом України «Про судову експертизу», суд,

постановив:

Клопотання захисника адвоката ОСОБА_5 про призначення повторної судової економічної експертизи - задовольнити.

Призначити у кримінальному провадженні № 0003541, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12.06.2015 за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.191, ч.1 ст.367 КК України повторну судову економічну експертизу, проведення якої доручити Київському науково-дослідному інституту судових експертиз МЮУ (03057, м. Київ, вул. Сім`ї Бродських, 6).

На вирішення експертам поставити таке питання:

Чи підтверджується документально висновки інвентаризації від 19.12.2014 по AT «Укрросметал» щодо виявленої недостачі товарно-матеріальних цінностей по матеріально відповідальний особі ОСОБА_3 та заподіяння внаслідок цього матеріальної шкоди підприємство на суму 338870, 45 грн. за період з 26.11.2013 по 19.12.2014?

Попередити експертів про кримінальну відповідальність за дачу завідомо неправдивого висновку ст. 384 КК України, та за відмову без поважних причин від виконання покладених обов`язків за ст. 385 КК України.

Надати в розпорядження експертам матеріали кримінального провадження № 0003541, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12.06.2015 за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 1 ст. 367 КК України (справа №592/2916/16-к, провадження №1-кп/592/17/25)

Встановити строк проведення експертизи та надання суду відповідного висновку - 60 днів з дня надходження матеріалів кримінального провадження до експертної установи.

Ухвала оскарженню не підлягає, набирає законної сили з моменту її оголошення і підлягає негайному виконанню.

Суддя ОСОБА_1