печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 вересня 2024 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві провадження за клопотанням старшого слідчого в особливо важливих справах 3-го відділу (документування злочинів, проти миру, людяності та ознак геноциду) управління документування злочинів, учинених в умовах збройного конфлікту Головного слідчого управління Національної поліції України капітана поліції ОСОБА_5 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваної у кримінальному провадженні № 0000704 від 16.05.2024 ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , -

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий в особливо важливих справах відділу Головного слідчого управління Національної поліції України капітан поліції ОСОБА_5 , за погодженням із прокурором відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що у провадженні 3-го відділу (документування злочинів, проти миру, людяності та ознак геноциду) управління документування злочинів, учинених в умовах збройного конфлікту Головного слідчого управління Національної поліції України перебувають матеріали кримінального провадження за № 0000704 від 16.05.2024, за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 258-3, ч. 1 ст. 111 (в редакції Закону №1183-VII від 08.04.2014), ч. 2 ст. 111 КК України., а тому у зв`язку з існуванням ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрювана може здійснити дії, передбачені п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, з метою забезпечення виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків, а також наявністю достатніх підстав вважати, що підозрювана виїхала та перебуває на тимчасово окупованій території України, та яка постановою слідчого від 14.08.2024 оголошена у розшук, виникла необхідність у застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як обрання ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на підставі ч. 6 ст. 193 КПК України.

В судовому засіданні прокурор підтримав внесене клопотання, посилаючись на його обґрунтованість.

Захисник в судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання, зазначивши, що не доведено того факту, що ОСОБА_6 оголошено у міжнародний розшук, що позбавляє слідчого суддю права для обрання йому запобіжного заходу у вигляді триманні під вартою на підставі ч. 6 ст. 193 КПК України.

Вивчивши клопотання та дослідивши докази, якими воно обґрунтовується, заслухавши пояснення захисника та прокурора, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

У провадженні 3-го відділу (документування злочинів, проти миру, людяності та ознак геноциду) управління документування злочинів, учинених в умовах збройного конфлікту Головного слідчого управління Національної поліції України перебувають матеріали кримінального провадження за № 0000704 від 16.05.2024, за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 258-3, ч. 1 ст. 111 (в редакції Закону №1183-VII від 08.04.2014), ч. 2 ст. 111 КК України.

31.07.2024 складено повідомлення про підозру ОСОБА_6 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 258-3, ч. 1 ст. 111 (в редакції Закону №1183-VII від 08.04.2014), ч. 2 ст. 111 КК України.

Повідомлення про підозру вручено у спосіб, передбачений главою 11 КПК України для вручення повідомлень.

Положеннями ч. 6 ст. 193 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених ст. 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Отже, законодавцем передбачено можливість обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за наявності декількох обставин, які одна від одної не залежать.

У зв`язку із тим, що місцезнаходження підозрюваного не відоме через його перебування на тимчасово окупованій території України та переховування від органів досудового розслідування, 14.08.2024 ОСОБА_6 оголошено у розшук.

Таким чином, прокурором в судовому засіданні доведено наявність достатніх підстав вважати, що підозрюваний оголошений у розшук, а тому у сторони обвинувачення наявне право на звернення із клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на підставі ч. 6 ст. 193 КПК України, що спростовує доводи сторони захисту щодо відсутності оголошення міжнародного розшуку підозрюваного, як ключового елемента для обрання підозрюваному запобіжного заходу.

Посилання захисника, що повідомлення про підозру є незаконним, оскільки підозрюваний особисто його не отримав і воно йому безпосередньо не вручалось, слідчим суддею не приймається до уваги, оскільки відповідно до положень ч.1 ст.278, ч.3 ст.111 та ч. 1, 2 ст.135 КПК України, повідомлення про підозру повинно бути вручено особі у день його складання, а у разі неможливості - у спосіб, що передбачений для вручення повідомлень. При цьому, Кримінальний процесуальний кодексу України не передбачає обов`язку і права уповноваженої особи відкласти вручення повідомлення про підозру та чекати настання сприятливих обставин для його вручення особі, яка не може його отримати в день складання у силу певних причин. Прокурор вчинив всі можливі, передбачені законом дії, щоб особа, якій повідомляється про підозру, була обізнана про це.

Поряд з цим, слідчий суддя зобов`язаний встановити відповідність повідомленої ОСОБА_6 підозри критерію «обґрунтована підозра».

У пункті 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» зазначено, що «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок.

Згідно з доводами, викладеними у клопотанні та документами наданими на підтвердження цих доводів, обґрунтованість підозри щодо вчинення ОСОБА_6 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 258-3, ч. 1 ст. 111 (в редакції Закону №1183-VII від 08.04.2014), ч. 2 ст. 111 КК України, підтверджується сукупністю зібраних доказів, зокрема:

- інформацією на виконання доручення прокурора № 17/2/1-20355-24 від 29.05.2024;

- протоколом огляду від 20.06.2024;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 21.06.2024;

- протоколом огляду комп`ютерних даних від 09.07.2024;

- протоколом огляду документів від 29.07.2024;

- повідомленням про підозру ОСОБА_6 від 31.07.2024;

- іншими матеріалами кримінального провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчим у клопотанні та прокурором в судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зокрема, що підозрювана ОСОБА_6 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, що підтверджується тим, що ОСОБА_6 , зареєстрована та мешкає на території, яка є тимчасово окупованою державою-агресором на території м. Донецьк, Донецької області. Перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином що підтверджується тим, що ОСОБА_6 , розуміючи ступінь тяжкості вчинених злочинів, наслідки та ризик втечі для неї, може здійснити вплив на свідків, залишене там їх майно та родини, може погрожувати свідкам, щоб вони відмовились від своїх показань, які вони надали або будуть надавати під час досудового розслідування та в суді. Вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, підтверджується тим, що ОСОБА_6 , перебуваючи на волі, може вчинити інший однорідний злочин, або інші злочини, тим самим продовжити переховуватись та ухилятись від кримінальної відповідальності за вчинення злочину, у вчиненні якого останній повідомлено про підозру.

Водночас, відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

У ст. 5 Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи R(80) 11 від 27.06.1980 «Про взяття під варту до суду» зауважується, що при розгляді питання про необхідність тримання під вартою, судовий орган повинен брати до уваги обставини конкретної справи, у тому числі характер та тяжкість інкримінованого злочину.

Вирішуючи клопотання про обрання запобіжного заходу тримання під вартою, слідчий суддя також враховує тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 те, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, та приходить до висновку, що докази та обставини, на які посилається слідчий у клопотанні та прокурор в судовому засіданні, дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрювана ОСОБА_6 , оголошений у розшук, з високим ступенем вірогідності буде продовжувати переховуватися від органів досудового розслідування та суду, фактично вже переховується від слідства, перешкоджатиме кримінальному провадженню іншим чином, вчинятиме інше кримінальне правопорушення, а тому для запобігання ризиків, які зазначені у клопотанні та наведені в судовому засіданні вважає недостатнім застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Питання щодо доведеності вини ОСОБА_6 у вчиненні інкримінованого злочину та правильності кваліфікації її дії слідчим суддею при розгляді клопотання не вирішувались, оскільки підлягають оцінці при подальшому проведенні досудового розслідування та дослідженню під час розгляду справи по суті.

Керуючись ст.ст. 2, 40, 131, 132, 176-178, 183, 184, 193, 194, 575 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання - задовольнити.

Обрати ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованій та фактично проживаючій у АДРЕСА_1 , підозрюваній у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 258-3, ч. 1 ст. 111, ч. 2 ст. 111 КК України у кримінальному провадженні № 0000704 від 16.05.2024 запобіжний захід у виді тримання під вартою без визначення розміру застави.

У разі затримання особи, відносно якої обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м?який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п?яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1