Справа № 464/1279/25
пр.№ 1-кс/464/218/25
У Х В А Л А

26 лютого 2025 року слідчий суддя Сихівського районного суду м.Львова ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника заявника ОСОБА_3 , розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Львові скаргу ОСОБА_4 на бездіяльність посадових осіб відділу поліції №2 ЛРУП №2 ГУ НП у Львівській області, яка полягає у невнесенні відомостей за його заявою до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань,

у с т а н о в и в :

заявник ОСОБА_4 , в інтересах якого діє представник адвокат ОСОБА_3 , 25.02.2025 звернувся до слідчого судді із скаргою на бездіяльність посадових осіб відділу поліції №2 ЛРУП №2 ГУ НП у Львівській області, яка полягає у невнесенні до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань (далі ЄРДР) відомостей про вчинення кримінального правопорушення за його заявою від 13.02.2025. Просить зобов`язати уповноважену особу відділу поліції №2 ЛРУП №2 ГУ НП у Львівській області на внесення відповідних відомостей до ЄРДР, внести відомості про кримінальне правопорушення та розпочати досудове розслідування.

В обґрунтування скарги покликається на те, що 13.02.2025 його брат ОСОБА_5 , 1996 р.н., який проживає разом з ним, був відсутній вдома в пізню годину. Надалі, до нього зайшов товариш брата та повідомив про те, що брата схопили працівники Територіального центру комплектування та соціальної підтримки (далі ТЦК та СП), силою затягнули в мікроавтобус та повезли в невідомому напрямку. Ним було з`ясовано, що брата відвезли в ІНФОРМАЦІЯ_1 , що знаходиться на АДРЕСА_1 . У зв`язку з тим, що в ІНФОРМАЦІЯ_1 його не впускали, він був змушений звернутись до ВП №2 ЛРУП №2 ГУНП у Львівській області із заявою про незаконне викрадення людини та надав свої письмові пояснення. Надалі, як було встановлено, відомості в ЄРДР за його заявою внесені не були, досудове розслідування не розпочато, працівниками ВП №2 ЛРУП №2 ГУНП у Львівській області було рекомендовано йому звернутись до суду. Вважає, що органом досудового розслідування допущено бездіяльність, яка полягає у невнесенні до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення.

В судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 скаргу підтримав з підстав, що наведені в такій, просив скаргу задовольнити.

На адресу відділу поліції №2 ЛРУП №2 ГУ НП у Львівській області скеровувався виклик уповноваженого представника в судове засідання, однак такий в судове засідання не з`явився.

Разом з тим, до суду надійшов лист заступника начальника СВ ВП №2 ЛРУП №2 ГУНП у Львівській області ОСОБА_6 про те, що 13.02.2025 надійшло звернення ОСОБА_4 щодо протиправних дій. Відомості по зазначеному зверненні зареєстровано в цей же день в Журналі єдиного обліку заяв, повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події ВП №2 ЛРУП №2 ГУНП у Львівській області за №3914. У зв`язку з відсутністю даних, які б вказували на наявність кримінального правопорушення, відомості до ЄРДР не вносилися та відповідно до Інструкції про порядок ведення Єдиного обліку в органах поліції заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події, проведення перевірки доручено працівникам сектору превенції.

Заслухавши пояснення представника заявника, дослідивши матеріали скарги, приходжу до такого висновку.

Відповідно до ст. 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження у суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Саме у запроваджені механізму реального захисту громадянами своїх прав у суді полягає здійснення функцій правової держави та її утвердження як такої.

Можливість оскарження рішень, дій чи бездіяльності дізнавача, слідчого чи прокурора є одним з елементів судового контролю за стадією досудового розслідування кримінальних проваджень.

Так, відповідно до пункту 5 ч. 1 ст. 3 КПК України, досудове розслідування це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Статтею 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності дізнавача, слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч. 1 ст. 303 КПК України.

Згідно з пунктом 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Вищезазначена бездіяльність виникає у зв`язку з невиконанням слідчим, дізнавачем чи прокурором передбаченого ч. 1 ст. 214 КПК України обов`язку внести відомості про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, і таким чином розпочати проведення досудового розслідування за відповідними фактами.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

За змістом пункту 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, до Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела. При цьому, об`єктивними даними, які можуть свідчити про наявність ознак злочину є відомості, що підтверджують реальність конкретної події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення).

Вказані положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому наявність фактичних даних, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, має бути критерієм внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань та початку досудового розслідування.

Згідно з ч.1 ст. 11 КК України кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Тобто, з врахуванням вищенаведеного, реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення (внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, передбачено положеннями ч.1 ст.214 КПК України, а прийняття і реєстрація заяв, передбачено положеннями ч.4 ст.214 КПК України).

Таким чином, з наведених вище норм вбачається, що обов`язок доведення підставності заявленої вимоги у даному випадку покладається на скаржника.

Саме такий механізм початку досудового розслідування надає кожній особі право заявляти про їх вчинення та очікувати, що за відповідними фактами буде розпочате розслідування, водночас забезпечує можливість здійснювати досудове розслідування виключно за фактами вчинення кримінальних правопорушень та захищає інших осіб від необґрунтованого кримінального переслідування та процесуального примусу.

Вказане узгоджується з правовими позиціями Верховного Суду, який у своїх постановах наголошує на такому.

Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато, а якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, та з огляду на дотримання інтересів всіх учасників правовідносин (постанова Верховного Суду від 16.05.2019 року у справі № 761/20985/18).

У постанові Верховного Суду від 30.09.2021 року у справі № 556/450/18 зазначено, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до Єдиного реєстру досудових розслідувань» (постанова).

З урахуванням викладеного, бездіяльність, передбачена пунктом 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, може бути констатована лише у випадку, якщо відповідна заява чи повідомлення містять відомості саме про кримінальне правопорушення.

Відповідно до висновку Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Як вбачається з матеріалів скарги, ОСОБА_4 13.02.2025 звернувся у відділ поліції №2 ЛРУП №2 ГУ НП у Львівській області із заявою, у якій просив внести відомості в ЄРДР щодо викрадення людини, а саме його брата працівниками РТЦК та СП, однак зазначені відомості не були внесені до ЄРДР, на даний час триває перевірки з приводу обставин, зазначених ним у заяві.

Відповідно до Закону України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022, на території України введено воєнний стан задля протидії військовослужбовцям Російської Федерації, який триває по даний час.

Указом Президента України № 69/2022 «Про загальну мобілізацію» від 24.02.2022, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, та з метою забезпечення оборони держави, підтримання бойової і мобілізаційної готовності Збройних Сил України та інших військових формувань, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до ч. 2 ст.102, п.1, п.17, п.20 ч.1 ст.106 Конституції України, оголошено про проведення загальної мобілізації.

Відповідно до ст.64 Конституції України, в умовах воєнного або надзвичайного стану можуть встановлюватися окремі обмеження прав і свобод із зазначенням строку дії цих обмежень. Не можуть бути обмежені права і свободи, передбачені ст. ст. 24, 25, 27, 28, 29, 40, 47, 51, 25, 55, 56, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63 Конституції України.

Згідно із ч.1, ч.2, ч.5 ст.22 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» під час мобілізації громадяни зобов`язані з`явитися за викликом до територіального центру комплектування та соціальної підтримки у строк та місце, зазначені в повістці (військовозобов`язані, резервісти Служби безпеки України - за викликом Центрального управління або регіонального органу Служби безпеки України, військовозобов`язані, резервісти розвідувальних органів України - за викликом відповідного підрозділу розвідувальних органів України), для взяття на військовий облік військовозобов`язаних чи резервістів, визначення їх призначення на особливий період, направлення для проходження медичного огляду; проходити медичний огляд для визначення придатності до військової служби згідно з рішенням військово-лікарської комісії чи відповідного районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки, закладів охорони здоров`я Служби безпеки України, а у розвідувальних органах України - за рішенням керівників відповідних підрозділів або військово-лікарської комісії Служби зовнішньої розвідки України, розвідувального органу Міністерства оборони України, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони державного кордону.

Громадяни, які перебувають у запасі і не призвані на військову службу або не залучені до виконання обов`язків щодо мобілізації за посадами, передбаченими штатами воєнного часу, під час мобілізації можуть бути відповідно до закону залучені до виконання робіт, які мають оборонний характер. Призов громадян на військову службу під час мобілізації або залучення їх до виконання обов`язків за посадами, передбаченими штатами воєнного часу, забезпечують місцеві органи виконавчої влади та здійснюють територіальні центри комплектування та соціальної підтримки або командири військових частин (військовозобов`язаних, резервістів Служби безпеки України - Центральне управління або регіональні органи Служби безпеки України, військовозобов`язаних, резервістів розвідувальних органів України - відповідний підрозділ розвідувальних органів України, осіб, які уклали контракти про перебування у резерві служби цивільного захисту, - відповідні органи управління центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту).

Отже, зі змісту цих вимог закону слідує, що на даний час на території України, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, та з метою забезпечення оборони держави, підтримання бойової і мобілізаційної готовності Збройних Сил України та інших військових формувань, проводяться заходи із загальної мобілізації. Органом, який проводить загальну мобілізацію, є у тому числі територіальні центри комплектування та соціальної підтримки.

Порядок проведення мобілізації закріплений Законом України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію», відповідно до якого скарга на дії працівників територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки подається до вищестоящого органу в порядку підпорядкованості, а в разі незгоди з рішенням вищестоящого органу до суду в порядку адміністративного судочинства.

Таким чином, з огляду на наведене, скарга ОСОБА_4 не може розцінюватися як скарга, подана в порядку ст.206 КПК України, оскільки його брат не є затриманою особою або особою, яка незаконно позбавлена волі, у розумінні чинного кримінального процесуального законодавства.

Окрім цього, перевірка з приводу поданої ОСОБА_4 заяви 13.02.2025 на даний час триває сектором превенції ВП №2 ЛРУП №2 ГУНП у Львівській області.

З огляду на наведене, заявником ОСОБА_4 ні в скарзі, ні під час розгляду такої його представником, не наведено обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення та не надано відомостей, що підтверджують реальність конкретної події кримінального правопорушення, зокрема щодо часу, місця та способу вчинення такого. В ході розгляду скарги не встановлено будь-яких вагомих обставин, існування котрих обґрунтовує необхідність розпочати досудове розслідування за поданою заявою про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.

Із врахуванням наведеного, приходжу до висновку, що у задоволенні скарги слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 303, 306, 307, 376 КПК України,

п о с т а н о в и в :

у задоволенні скарги ОСОБА_4 на бездіяльність посадових осіб відділу поліції №2 ЛРУП №2 ГУ НП у Львівській області, яка полягає у невнесенні відомостей за його заявою до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_7