Провадження № 1-кс/127/4912/25
У Х В А Л А

Іменем України

15 квітня 2025 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

слідчого судді: ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання: ОСОБА_2

за участю:

прокурора: ОСОБА_3 ,

обвинуваченого: ОСОБА_4 ,

захисника: адвоката ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора у кримінальному провадженні №0000406 від 16.02.2025 прокурора Вінницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_3 про продовження строку тримання під вартою, щодо обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Кустівці, Хмільницького району Вінницької області, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Прокурор у кримінальному провадженні №0000406 від 16.02.2025 прокурор Вінницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про продовження строку тримання під вартою, щодо обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання мотивовано тим, що органом досудового розслідування слідчим відділом Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області, за процесуального керівництва Вінницької окружної прокуратури Вінницької області, проводилось досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000406 від 16.02.2025.

В межах даного кримінального провадження 16.02.2025 ОСОБА_4 повідомлено про підозру та 11.04.2025 про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України тобто вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

11.04.2025 ОСОБА_4 висунуто обвинувачення.

ОСОБА_4 17.02.2025 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 17.04.2025 відповідно до ухвали слідчого судді Вінницького міського суду.

Підставою продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені п. п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:

- переховуватись від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення відповідальності за вчинений злочин;

- незаконно впливати на свідків, потерпілого у цьому ж кримінальному провадженні;

- перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

- вчинити інше кримінальне правопорушення.

Враховуючи те, що у обвинуваченого ОСОБА_4 відсутнє постійне місце роботи та джерела доходів, отже відсутні соціально стримуючі фактори, що підтверджується характером кримінального правопорушення, тому існує ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що він може продовжити свою протиправну діяльність та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Крім того, існують ризики передбачені п. п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки ОСОБА_4 розуміючи те, що він вчинив умисний особливо тяжкий злочин, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 15 років, з метою ухилення від відповідальності за вчинене може ухилятися від органів досудового розслідування та суду, а також маючи анкетні дані свідків та потерпілого у кримінальному провадженні незаконно впливати на них з метою зміни їх показань, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

За таких обставин та беручи до уваги, що вказані вище ризики, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів в даному конкретному випадку є недоцільними і саме тримання під вартою може запобігти зазначеним ризикам прокурор звернувся до суду з вищевказаним клопотанням та просив його задовольнити.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання підтримав, просив продовжити обвинуваченому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 (шістдесят) днів, зазначивши, що обвинувальний акт уже спрямований до суду, однак підготовче засідання ще не проведено, а строк дії запобіжного заходу закінчується.

Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник - адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні не заперечували проти задоволення клопотання прокурора.

Суд, дослідивши вказане клопотання та додані матеріали, заслухавши думку прокурора, пояснення обвинуваченого та його захисника, дійшов висновку, що клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

З матеріалів справи вбачається, що органом досудового розслідування слідчим відділом Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області, за процесуального керівництва Вінницької окружної прокуратури Вінницької області, проводилось досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000406 від 16.02.2025.

Зокрема, досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , вчинив умисне кримінальне правопорушення проти життя та здоров`я особи за таких обставин.

Так, 16.02.2025, в період часу з 09 годин 40 хвилин по 10 годину 00 хвилин, більш точного часу в ході проведення досудового розслідування не встановлено, ОСОБА_4 перебував в будинку, який розташований за адресою: АДРЕСА_2 разом із ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з якою разом вживав алкогольні напої. Так, знаходячись в приміщенні кухні, під час тривалого вживання спиртних напоїв, між ОСОБА_4 та ОСОБА_6 на фоні ревнощів виник конфлікт в ході якого у ОСОБА_4 виник злочинний умисел направлений на позбавлення життя ОСОБА_6 .

Реалізуючи свій протиправний умисел, ОСОБА_4 перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння та будучи обуреним поведінкою ОСОБА_6 , бажаючи позбавити її життя, усвідомлюючи те що своїми діями посягає на життя та здоров`я іншої особи, передбачаючи і свідомо бажаючи настання суспільнонебезпечних наслідків у вигляді смерті ОСОБА_6 , правою рукою схопив зі столу кухонний ніж та умисно наніс ним один удар в область грудної клітини ОСОБА_6 , внаслідок чого остання впала на підлогу та згодом померла.

Згідно висновку експерта при судовомедичній експертизі трупа ОСОБА_6 виявлено проникаючу сліпу колоторізану рану грудної клітини праворуч з ушкодженням тканини правої легені та правого шлуночка серця.

Ушкодження виявлено на тілі трупа ОСОБА_6 у вигляді проникаючої сліпої коло різаної рани грудної клітки праворуч утворилася від одноразового зовнішнього механічного травматичного впливу колючеріжучим металевим знаряддям, слідоутворююча частина якого була пласка (типу клинка, ножа), мала вістря, один нерівномірногостро заточений край (лезовий), та протилежний не заточений край (обуховий) з «П» - подібним поперечним перетином, з чітко вираженими ребрами, зважаючи на наявність осаднення шкіри навколо гострокутного кінця ушкодження клинок, прогнозовано, мав п`ятку.

Виявлена при судовомедичній експертизі трупа ОСОБА_6 проникаюча сліпа колоторізана рана грудної клітки праворуч, згідно п. 2.1.2. «Правил судовомедичного визначення ступеню тяжкості тілесних ушкоджень», має ознаки тяжкого тілесного ушкодження, як такого, що небезпечна для життя за розвитком загрозливих для життя явищ у вигляді внутрішньої масивної крововтрати.

При спричиненні рани грудної клітки праворуч, виявленої у ОСОБА_6 клинкове знаряддя своєю подовжньою віссю було орієнтоване під гострим кутом (відкритим доверху та ліворуч) по відношенню до передньої поверхні грудної стінки ОСОБА_6 в напрямку: спереду назад, дещо зверу вниз та зліва направо відносно до звичного вертикального положення тіла людини.

Враховуючи характер та орієнтацію колоторізаної рани передньої поверхні грудної клітини праворуч слід вважати, що в момент заподіяння рани обухів («П» - подібний) край клинка (відносно тіла трупа) був зорієнтований ліворуч, наближено на «9» годин, а лезовий (заточений) край клинка був звернений праворуч на «3» години умовного циферблата годинника.

При судовомедичній експертизі трупа ОСОБА_6 встановлено, що смерть настала внаслідок проникаючого сліпого колоторізаного ушкодження грудної клітки праворуч з ушкодженням внутрішніх органів, яке ускладнилося масивною крововтратою. Даний висновок підтверджується виявленими ознаками: наявність колоторізаної рани та передній поверхні грудей праворуч, крововиливам в м`які тканини передньої поверхні грудей, ушкодження міжреберних м`язів, наявність крайового ушкодження верхньої долі правої легені, ушкодження перикарду, наявність проникаючого ушкодження передньої стінки правого шлуночка, гемоторакс 2200 мл, гемо перикард 150 мл, малокрів`я внутрішніх органів.

16 лютого 2025 року о 11 год. 20 хв. ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

17 лютого 2025 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 17.02.2025 по справі №127/5186/25 застосовано до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 11 год. 20 хв. 17.04.2025 року.

11 квітня 2025 року ОСОБА_4 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

За наслідками досудового розслідування слідчим складено та прокурором затверджено обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000406 від 16.02.2025 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Вказаний обвинувальний акт спрямовано до Вінницького міського суду Вінницької області для розгляду по суті

В подальшому, ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 14.04.2025 по справі №127/11459/25 призначено підготовче судове засідання на підставі обвинувального акта в кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, відомості про який внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000406 від 16.02.2025, на 20 травня 2025 року о 15 год 00 хв у приміщенні Вінницького міського суду Вінницької області в залі судових засідань №20.

Надаючи оцінку обґрунтованості клопотання прокурора слідчим суддею враховується наступне.

Законом України "Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення, Кримінального кодексу України та Кримінального процесуального кодексу України щодо виконання рішень Європейського суду з прав людини" від 18 жовтня 2022 року №2690-IX, який набув чинності 06.11.2022, внесено ряд змін до Кримінального процесуального кодексу України, щодо порядку розгляду клопотань про застосування та продовження дії запобіжних заходів.

Так, відповідно до частини четвертої статті 176 КПК України (в редакції Закону №2690-IX) запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування та до початку підготовчого судового засідання - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Частиною шостою статті 199 КПК України (в редакції Закону №2690-IX) передбачено у разі закінчення строку запобіжного заходу до проведення підготовчого судового засідання прокурор не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення строку дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу може подати клопотання про його продовження. Розгляд такого клопотання здійснюється слідчим суддею за правилами цієї статті.

Отже, наведеними положеннями Закону надано право слідчому, за погодженням з прокурором, та прокурору до початку підготовчого судового засідання (до проведення підготовчого судового засідання) звертатися до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу або його продовження, та, відповідно, надано повноваження слідчому судді на розгляд таких клопотань за межами досудового розслідування.

У наведених нормах Закону законодавцем застосовано формулювання "до початку підготовчого судового засідання" (ч. 1 ст. 176 КПК) та "до проведення підготовчого судового засідання" (ч. 6 ст. 199 КПК).

В свою чергу, порядок проведення підготовчого судового засідання закріплено у статті 314 КПК України.

Відповідно до частини першої та другої статті 314 КПК України після отримання обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру або клопотання про звільнення від кримінальної відповідальності суд не пізніше п`яти днів з дня його надходження призначає підготовче судове засідання, в яке викликає учасників судового провадження. Підготовче судове засідання відбувається за участю обвинуваченого (крім випадків, коли здійснювалося спеціальне досудове розслідування), прокурора, захисника, потерпілого, його представника та законного представника, цивільного позивача, його представника та законного представника, цивільного відповідача та його представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, згідно з правилами, передбаченими цим Кодексом для судового розгляду. Після виконання вимог, передбачених статтями 342-345 цього Кодексу, головуючий з`ясовує в учасників судового провадження їх думку щодо можливості призначення судового розгляду.

У підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти такі рішення: затвердити угоду або відмовити в затвердженні угоди та повернути кримінальне провадження прокурору для продовження досудового розслідування в порядку, передбаченому статтями 468-475 цього Кодексу; закрити провадження у випадку встановлення підстав, передбачених пунктами 4-8, 10 частини першої або частиною другою статті 284 цього Кодексу; повернути обвинувальний акт, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру прокурору, якщо вони не відповідають вимогам цього Кодексу; направити обвинувальний акт, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру до відповідного суду для визначення підсудності у випадку встановлення непідсудності кримінального провадження; призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру; доручити представнику персоналу органу пробації скласти досудову доповідь. (ч. 3 ст. 314 КПК)

Таким чином, аналіз положень статей 176, 199 КПК України (в редакції Закону №2690-IX), у взаємозв`язку з положеннями статті 314 КПК України, дає підстави для висновку про те, що слідчий суддя наділений повноваженнями на розгляд клопотань слідчого та/або прокурора про застосування запобіжного заходу або його продовження лише у випадках коли обвинувальний акт надіслано (подано) до суду, однак підготовче судове засідання судом ще не призначено, або ж призначено, проте термін дії запобіжного заходу закінчується до дати проведення такого засідання.

Як зазначено вище та встановлено судом, ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 14.04.2025 по справі №127/11459/25 призначено підготовче судове засідання на підставі обвинувального акта в кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, відомості про який внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000406 від 16.02.2025, на 20 травня 2025 року о 15 год 00 хв у приміщенні Вінницького міського суду Вінницької області в залі судових засідань №20.

Отже, підготовче засідання у даному кримінальному провадженні Вінницьким міським судом Вінницької області призначено на 20 травня 2025 року, а строк дії запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 діє до 17 квітня 2025 року, а відтак розгляд і вирішення клопотання прокурора, на даному етапі, віднесено до повноважень слідчого судді за місцем здійснення досудового розслідування.

Проаналізувавши зміст поданого клопотання та доданих до нього документів слідчий суддя дійшов висновку про обґрунтованість повідомленої ОСОБА_4 підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Згідно зі статтею 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Вирішуючи питання доцільності продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги пунктів 3 і 4 статті п`ятої Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Відповідно до статті 29 Конституції України кожна людина має право на свободу та особисту недоторканність. Ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше, як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, не допускається автоматичне продовження строків тримання під вартою (справи «Тейс проти Румунії», «Чанєв проти України»).

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси поваги до особистої свободи.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя виходить з того, що «обґрунтована підозра» означає наявність фактів чи інформації, які могли б переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин (справа «Нечипорук і Йонкало проти України»).

Разом з тим, зі спливом певного часу саме тільки існування обґрунтованої підозри перестає бути підставою для позбавлення свободи і мають бути наведені інші підстави для продовження тримання під вартою, також недостатнім є посилання лише на тяжкість вчиненого злочину та покарання (справи «Елоева проти України», «Свершов проти Україні», «Харченко проти України»).

На підставі викладеного, слідчий суддя при вирішенні питання про наявність підстав для задоволення клопотання враховує у своїй сукупності доведеність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, тяжкість та підвищену суспільну небезпеку інкримінованого злочину, тяжкість можливого покарання, наявність таких ризиків як можливість обвинуваченого переховуватися від органів прокуратури та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, незаконно впливати на свідків, потерпілого у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а також особу обвинуваченого, який на час розгляду клопотання обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, яке відноситься до категорії особливо тяжких злочинів, відповідальність за яке передбачена у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років.

Суд звертає увагу на те, що на час розгляду клопотання вищевказані ризики, що встановлені ухвалою суду про застосування запобіжного заходу та не зменшилися. Відомостей, які б вказували про неможливість перебування ОСОБА_4 в місцях затримання, зокрема, за станом здоров`я під час розгляду клопотання надано не було, а тому слідчий суддя вважає, що заявлені ризики виправдовують тримання особи під вартою, що також доведено прокурором при розгляді даного клопотання.

Крім того, слідчим суддею врахована практика Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

З огляду на викладене слідчий суддя вважає за необхідне клопотання задовольнити та продовжити строк тримання обвинуваченого ОСОБА_4 під вартою на 60 (шістдесят) днів, тобто до 13 червня 2025 року (включно).

На підставі наведеного, керуючись ст. 176 - 178, 183, 184, 186, 193, 196, 197, 199, 309, 372, 400 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 60 (шістдесят) днів, тобто до 13 червня 2025 року (включно).

Ухвала про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 діє до 13 червня 2025 року.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя