Справа № 953/7018/24
н/п 1-кс/953/5682/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 серпня 2024 року м. Харків

Київський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань у приміщенні Київського районного суду м. Харкова клопотання прокурора Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000426 від 29.03.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 190 КК України,

встановив:

Суть питання, що вирішується ухвалою, і за чиєю ініціативою воно розглядається

До Київського районного суду м. Харкова 01.08.2024 року надійшло вказане клопотання, в якому сторона обвинувачення просить накласти арешт на криптовалютні активи та грошові кошти, які знаходяться на біржі « ІНФОРМАЦІЯ_1 » та знаходяться на рахунках акаунтів: - Громадянина Республіки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , 26.04.2024 16:18:58 - 193.32.127.219, 11.01.2024 14:04:35 - НОМЕР_1 , 11.01.2024 14:02:03 - 138.199.6.225, використовує Apple, iPhone 13 Pro Max, iOS 17.2.1. - Громадянин російської федерації ОСОБА_5 (рос.), ІНФОРМАЦІЯ_4 використовує номер мобільного телефону НОМЕР_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 Можливі інші номери мобільних телефонів НОМЕР_3 .

На обґрунтування клопотання сторона обвинувачення зазначає, зокрема, що СУ ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000426 від 29.03.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

В ході проведення досудового розслідування встановлено, що група осіб, яка складається з щонайменше з двох осіб здійснює системну діяльність спрямовану на заволодіння грошовими коштами громадян України, в тому числі у вигляді криптовалютних активів.

Так, 29.03.2024 до слідчого управління ГУНП в Харківській області надійшла заява про вчинення злочину від ОСОБА_6 , яка повідомила, що 28.03.2024 під час здійснення операції спрямованої на переведення грошової валюти в крипто валюту невстановлені особи заволоділи її криптовалютними активами на загальну суму 100 тисяч доларів США з крипто-гаманця: USDT TRC20: TXSPKDDo5zujGw8HLP1vtyn3iteoDCXrEz. Відповідно до даного факту ОСОБА_6 , залучено до кримінального провадження на підставі ст.59 КПК України в якості потерпілої. Механізм злочинної діяльності полягає у так званій схемі «Man in the middle», яка виявляється у розміщенні в українському сегменті мережі «Інтернет» оголошень спрямованих на українську аудиторію, в яких пропонується здійснити обмін готівкових грошових коштів на криптовалюту у обмінних пунктах на всій території України. При цьому, шляхом використання засобів соціальної інженерії зловмисники вживають заходів, які призводять до того, що коли громадяни України прибувають для здійснення обмінної операції до обмінного пункту на території України ними особисто повідомляється як гаманець отримання криптовалюти за результатом обмінної операції - гаманець зловмисника, який надається зловмисником заздалегідь до здійснення валюто-обмінної операції. У такому випадку, потерпіла особа, громадянин України після передачі готівки до обмінного пункту отримує криптовалюту не на власний електронний гаманець, а на гаманець зловмисника, при чому гаманець зловмисника сама потерпіла особа вказує як власний, про що надає відповідні розписки до обмінного пункту. Таким чином, після передачі готівки, грошові кошти у вигляді криптовалюти надходять на гаманець зловмисника та привласнюються останнім. В наступному, з метою унеможливлення виявлення та встановлення осіб зловмисників, останні вживають заходи спрямовані на маскування та анонімізацію криптовалютних транзакцій, які спрямовані на переведення незаконно отриманих криптовалютних активів у легальний вигляд, їх легалізацію та відмивання. З цією метою використовуються сторонні сервіси, так звані «міксери криптовалют», свапсервіси та інші заходи, які дозволяють максимально анонімізувати транзакції криптовалюти та здійснити її відмивання та легалізацію. Одним із дієвих заходів які вжиті зловмисниками є купівля за отриману у шахрайський спосіб криптовалюту, криптовалюти «Монеро», блокчейн якої передбачає максимальну анонімність та закриті транзакції і їх не відображення у відкритій блокчейн мережі, що не дозволяє без наявності спеціальних ключів здійснити аналіз наступного розподілу викрадених активів між учасниками злочинної групи. Встановлено, що на теперішній час за результатом проведення вказаних системних злочинних дій вказаною злочинною групою осіб отримано від громадян України у шахрайський спосіб криптовалюти на загальну суму більше 2.5 млн USDT, які були легалізовані та відмиті у той чи інший вказаний вище спосіб. Кількість потерпілих по всій території України перевищила більше 100 осіб. Так, за результатом проведення аналізу криптовалютних транзакцій з криптовалютними активами, якими заволоділа вказана група у шахрайський спосіб встановлено причетність до вказаної злочинної діяльності наступних осіб: 1. Громадянин Республіки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , 26.04.2024 16:18:58 - 193.32.127.219, 11.01.2024 14:04:35 - 31.206.207.111, 11.01.2024 14:02:03 - 138.199.6.225, використовує Apple, iPhone 13 Pro Max, iOS 17.2.1.

2. Громадянин російської федерації ОСОБА_5 (рос.), ІНФОРМАЦІЯ_4 використовує номер мобільного телефону НОМЕР_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 Можливі інші номери мобільних телефонів НОМЕР_3 .

Метою накладення арешту єзбереження викрадених крипто валютних активів та враховуючи правила обслуговування клієнтів криптовалютної біржі «Whitebit» виникла необхідність у отриманні ухвали на арешт коштів у тому числі у фіатних валютах та криптовалютних активах, які знаходяться на рахунках вказаних вище осіб.

Позиції учасників кримінального провадження

В судове засідання прокурор не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду клопотання, через канцелярію суду надав заяву про розгляд клопотання без його участі, у зв`язку зі службовою завантаженістю. Клопотання підтримує в повному обсязі та просить задовольнити.

Також прокурор в своєму клопотанні відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України просив розглянути його без участі власника майна та зацікавлених осіб для попередження можливості відчуження вказаного майна.

Неприбуття в судове засідання власника майна, прокурора, відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотань. Володілець майна, який не був присутнім при розгляді клопотання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна в порядку та на підставах, визначених ст. 174 КПК України.

Мотиви, з яких слідчий суддя виходив при постановленні ухвали

Дослідивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя вважає необхідним клопотання задовольнити з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати зокрема: правову підставу для арешту майна; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Оскільки накладення арешту на майно презюмує втручання у право на володіння цим майном фізичної або юридичної особи, слід також враховувати, що такий захід має бути як відповідним поставленій меті, так і пропорційним їй, що визначено в рішенні у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства» (Case of James and others v. the United Kingdom) № 8793/79 від 21 лютого 1986 року, Series A, № 98.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України метою арешту майна є забезпечення кримінального провадження, а також забезпечення збереження речових доказів.

Розглядом клопотання не встановлено, що накладення арешту на це майно суперечитиме положенням ч.4 ст.173 КПК України.

Так само для оцінки мети поданого клопотання арешт з метою збереження речових доказів, слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

Стороною обвинувачення доведено, що зазначене в клопотанні сторони обвинувачення майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є засобом вчинення кримінального правопорушення, може містити на собі інформацію вчинення кримінальних правопорушень, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України. Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна надалі може перешкодити кримінальному провадженню.

На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України, сторона обвинувачення довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

Враховуючи викладене, слідчий суддя вважає, що для забезпечення подальшого повного, неупередженого доказування у кримінальному провадженні, а також з урахуванням того, що вилучене майно відповідає критеріям, визначеним ч.1 ст.98 КПК України, на нього необхідно накласти арешт.

На підставі викладеного, керуючись статтями 167,170-173 КПК України, слідчий суддя-

постановив:

Клопотання прокурора про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на на криптовалютні активи та грошові кошти, які знаходяться на біржі « ІНФОРМАЦІЯ_1 » та знаходяться на рахунках акаунтів: - Громадянина Республіки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , 26.04.2024 16:18:58 - 193.32.127.219, 11.01.2024 14:04:35 - 31.206.207.111, 11.01.2024 14:02:03 - 138.199.6.225, використовує Apple, iPhone 13 Pro Max, iOS 17.2.1. - Громадянин російської федерації ОСОБА_5 (рос.), 22.08.1986 використовує номер мобільного телефону НОМЕР_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 Можливі інші номери мобільних телефонів НОМЕР_3 - до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1