Справа № 583/4067/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" серпня 2024 р. м. Охтирка

Охтирський міськрайонний суд Сумської області в складі:

головуючої судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря

судового засідання ОСОБА_2 ,

власниці майна ОСОБА_3 ,

адвоката ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Охтирка заяву представника власника майна ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 , про відвід слідчої судді Охтирського міськрайонного суду Сумської області ОСОБА_5 від розгляду клопотання старшого слідчого СВ Охтирського РВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_6 за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000719 від 10 серпня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, про арешт майна,

УСТАНОВИВ:

15 серпня 2024 року під час судового розгляду клопотання слідчого СВ Охтирського РВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_6 за матеріалами досудового розслідування, внесеними до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000719 від 10 серпня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, про арешт майна, представник власника майна ОСОБА_3 , адвокат ОСОБА_4 заявив усну заяву про відвід складу суду, яку мотивував тим, що слідча суддя фактично не дослідила питання про отримання тілесних ушкоджень, не в повній мірі дослідила питання про необхідність виклику в судове засідання слідчого, обмежила його у наданні доказів.

В судовому засіданні адвокат ОСОБА_7 підтримав свою заяву та пояснив, що 10 серпня 2024 року в ЄРДР слідчим внесені відомості про ДТП в результаті зіткнення автомобілів «Фольцваген Гольф» ДНЗ НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_8 та «Шевроле Авео» ДНЗ НОМЕР_2 під керуванням ОСОБА_9 , внаслідок чого пасажир останнього автомобіля ОСОБА_10 отримала тілесні ушкодження у вигляді закритого перелому правого надколінника без зміщення, підшкірна гематома правої кисті, синець надбрівної дуги, госпіталізована до КНП ОМР «Охтирська ЦРЛ». Він заявив клопотання про забезпечення явки слідчого в судове засідання, щоб з`ясувати на якій підставі той вніс відомості про перелом. Слідча суддя безпідставно відмовила у задоволенні цього клопотання. Тоді він заявив клопотання про витребування з медичного закладу відомостей про звернення ОСОБА_10 за медичною допомогою станом на 15 серпня 2024 року та з яким діагнозом. Слідча суддя відмовила у задоволенні цього клопотання. В зв`язку з цим він заявив клопотання відкласти судовий розгляд для його звернення з адвокатським запитом до медичної установи з метою збирання доказів щодо стану здоров`я потерпілої ОСОБА_10 . У задоволенні цього клопотання йому теж було відмовлено. Після чого ним було заявлено відвід слідчій судді, оскільки якщо в судовому засіданні буде встановлено про відсутність тілесних ушкоджень в потерпілої, то не буде складу злочину, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, в зв`язку з чим не буде підстав для арешту транспортного засобу. На підтвердження своїх клопотань надав відповідь КНП Охтирської міської ради «Охтирська ЦРЛ» від 16 серпня 2024 року за № 2733/3-5 на його адвокатський запит від 15 серпня 2024 року про те, що відповідно до проведених досліджень ОСОБА_10 порушення цілісності кісток не визначено.

Власниця майна ОСОБА_3 підтримала клопотання свого представника.

В судове засідання прокурор ОСОБА_11 подав заяву про розгляд заяви про відвід слідчий судді без його участі, вважає, що заява адвоката задоволенню не підлягає, оскільки відвід ґрунтується виключно на незгоді з законним процесуальним рішенням слідчого судді про відмову в задоволенні його клопотання про витребування інформації про наявність у потерпілої тілесних ушкоджень середнього ступеня тяжкості або надання йому часу для витребування цієї інформації та оголошення перерви в судовому засіданні. Вважає, що дії слідчого про внесення відомостей про злочин до ЄРДР є правомірними, а ступінь тяжкості тілесних ушкоджень потерпілої буде визначати судово-медична експертиза. Тому вважає, що відвід слідчій судді заявлено безпідставно, а адвокат зловживає своїм правом на відвід з метою перешкоджання таким чином роботі судді та дотримання нею строків розгляду клопотання про арешт майна /а.с. 26/.

Власник майна ОСОБА_9 та слідча суддя ОСОБА_5 в судове засідання не прибули, будучи повідомленими належним чином про дату, час та місце розгляду заяви.

З урахуванням думки адвоката, власника майна суд вважає за можливо розглянути заяву про відвід слідчій судді у відсутність вказаних осіб.

Вивчивши матеріали кримінального провадження в межах заявленого відводу, заслухавши пояснення адвоката, враховуючи думку прокурора, суд дійшов висновку, що вона не підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до статті 21 КПК України кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

Вимога законності складу суду в конкретному судовому провадженні спрямована на забезпечення права на справедливий суд, закріпленого в статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року, яка є частиною національного законодавства.

Так, згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (частина 5 статті 9 КПК України).

У практиці Європейського суду з прав людини недодержання вимог щодо складу суду визнається порушенням положень статті 6 Конвенції щодо необхідності розгляду справи незалежним і безстороннім судом, установленим законом.

Підстави для відводу (самовідводу) судді у кримінальному провадженні визначені у статтях 75 та 76 КПК України.

Відповідно до частини першої статті 75 КПК України суддя не може брати участь у кримінальному провадженні:

1/ якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2/ якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3/ якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4/ за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5/ у випадку порушення встановленого ч. 3 ст. 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи. У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

Також частиною 1 статті 76 КПК України визначено, що суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участі у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанцій, крім випадків перегляду ним в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою, яка була постановлена під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті.

Відповідно до частини 1 статті 81 КПК України у разі заявлення відводу слідчому судді або судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу.

В судовому засіданні установлено, що відповідно до журналу судового засідання № 3236543 від 15 серпня 2024 року Охтирського міськрайонного суду Сумської області у судовому розгляді клопотання старшого слідчого СВ Охтирського РВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_6 за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000719 від 10 серпня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, про арешт майна, в складі суду: слідчої судді ОСОБА_5 , секретаря ОСОБА_12 , прокурора ОСОБА_11 , власників майна ОСОБА_9 , ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , який заявляв клопотання про витребування доказів, що підтверджують наявність у ОСОБА_10 перелому, слідча суддя відмовила у задоволенні цього клопотання, після чого адвокат заявив їй відвід.

Розглядаючи заяву про відвід судді, суд звертає увагу, що відповідно до Конституції України та Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суддя є незалежним при здійсненні правосуддя.

При розгляді заяви про відвід судді інший суддя не є апеляційним чи дисциплінарним органом, а тому не може надавати оцінку процесуальним діям та рішенням судді на предмет дотримання ним норм законодавства, правильності чи неправильності ведення суддею судового процесу або прийнятих суддею рішень, а має лише з позиції стороннього спостерігача визначити існування обставин, які за суб`єктивним чи об`єктивним критерієм можуть викликати сумніви у його неупередженості.

Зокрема в рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Білуха проти України" зазначено, що наявність безсторонності відповідно до пункту першого статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями.

Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі.

Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Стосовно суб`єктивного критерію, то особиста безсторонність суду презюмується, допоки не надано доказів протилежного.

Стосовно об`єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезстороннім, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

У рішенні ЄСПЛ у справі Де Куббера (De Cubber) від 26 жовтня 1984 року зауважено, що наявність безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції визначається за допомогою суб`єктивного критерію, тобто оцінювання особистого переконання конкретного судді у конкретній справі, а також за допомогою об`єктивного критерію, тобто з`ясування того, чи надав цей суддя достатні гарантії для виключення будь-якого легітимного сумніву з цього приводу.

В рішенні від 15 липня 2005 року у справі «Межнаріч проти Хорватії» ЄСПЛ звернув увагу на те, що «слід визначити, чи існують, окрім поведінки судді, факти, які можна встановити, які можуть викликати сумніви щодо його неупередженості. Це означає, що, вирішуючи питання про те, чи є в тій або іншій справі достатня підстава (legitimate reason) побоюватися, що конкретному судді бракує неупередженості, позиція відповідної особи є важливою, але не є визначальною» (Meznaric v. Croatia, заява № 71615/01, § 31).

Отже, для задоволення відводу за об`єктивним критерієм мають бути не щонайменші сумніви одного з учасників справи, а достатні підстави вважати, що суддя не є безстороннім або, що йому бракує неупередженості під час розгляду справи.

В даному випадку заява адвоката зводиться до незгоди з процесуальними діями та рішеннями слідчої судді ОСОБА_5 під час організації та проведення судового засідання та вирішення питання про арешт майна. Однак незгода сторони захисту з процесуальними діями та рішеннями судді, в тому числі з того чи іншого питання, не може бути підставою для її відводу. Відтак факти та доводи, викладені в такій заяві, самі по собі не можуть бути підставою для відводу слідчої судді.

Суд вважає, що обставини, які можуть бути підставою для відводу слідчої судді при розгляді нею клопотання про арешт майна відповідно до статті 75 КПК України, представником власника майна не доведені. Крім того відповідно до ч. 7 ст. 173 КПК України підозрюваний, обвинувачений, треті особи мають право оскаржити судове рішення щодо арешту майна. Тому всі свої заперечення проти процесуальних дій та рішень слідчого судді при розгляді клопотання про арешт майна можливо вказати в апеляційній скарзі в разі непогодження з судовим рішенням, ухваленим за результатами розгляду вказаного клопотання.

Керуючись ст. ст. 75-76, 80-81 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити в задоволенні заяви представника власника майна ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 , про відвід слідчої судді Охтирського міськрайонного суду Сумської області ОСОБА_5 від розгляду клопотання старшого слідчого СВ Охтирського РВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_6 за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000719 від 10 серпня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, про арешт майна.

Ухвала суду є остаточною, оскарженню не підлягає, набуває чинності після її проголошення.

Суддя Охтирського міськрайонного

суду Сумської області ОСОБА_1