Єдиний унікальний номер №333/7741/24
Провадження 1-кс/333/2458/24
УХВАЛА

Іменем України

05 грудня 2024 року м. Запоріжжя

Слідчий суддя Комунарського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , заявника ОСОБА_3 , розглянувши скаргу ОСОБА_3 щодо невнесення керівником ТУД ДБР (з дислокацією у м. Мелітополі та м. Запоріжжя) відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудового розслідування, -

ВСТАНОВИВ:

05.09.2024 до Комунарського районного суду м. Запоріжжя надійшла скарга ОСОБА_3 щодо невнесення керівником ТУД ДБР (з дислокацією у м. Мелітополі та м. Запоріжжя) відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудового розслідування. Мотивую свою скаргу тим, що 27.08.2024 він як людина звернувся до керівника ТУ ДБР з повідомленням про вчинення працівником ДСР НПУ ОСОБА_4 злочинів передбачених ст. ст. 362, 366, 372 КК України, однак до теперішнього часу його повідомлення згідно вимог ст. 214 КПК України не внесено до ЄРДР.

В судовому засіданні ОСОБА_3 підтримав свою скаргу з підстав, викладеній у ній та просив задовольнити.

Керівник першого слідчого відділу ТУД ДБР (з дислокацією у м. Мелітополі та м. Запоріжжя) ОСОБА_5 до суду не з`явився, хоча належним чином був повідомлений про дату, час та місце розгляду скарги ОСОБА_3 . До суду направив копію матеріалів розгляду заяви ОСОБА_3 у порядку ст.214 КПК України.

Вислухавши пояснення ОСОБА_3 , перевіривши матеріали, додані до скарги останнього, слідчий суддя дійшов до такого.

Відповідно до ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора:

1) бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування;

2) рішення слідчого, прокурора про зупинення досудового розслідування - потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження;

3) рішення слідчого про закриття кримінального провадження - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником;

4) рішення прокурора про закриття кримінального провадження та/або провадження щодо юридичної особи - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження;

5) рішення прокурора, слідчого про відмову у визнанні потерпілим - особою, якій відмовлено у визнанні потерпілою;

6) рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора при застосуванні заходів безпеки - особами, до яких можуть бути застосовані заходи безпеки, передбачені законом;

7) рішення слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій - особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником;

8) рішення слідчого, прокурора про зміну порядку досудового розслідування та продовження його згідно з правилами, передбаченими главою 39 цього Кодексу, - підозрюваним, його захисником чи законним представником, потерпілим, його представником чи законним представником;

9-1) рішення прокурора про відмову в задоволенні скарги на недотримання розумних строків слідчим, прокурором під час досудового розслідування - особою, якій відмовлено у задоволенні скарги, її представником, законним представником чи захисником;

10) повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником.

Таким чином, частиною 1 статті 303 КПК України передбачений вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого чи прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування.

Частиною 3 ст.26 КПК України визначено, що слідчі судді, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень КПК України.

Слідчий суддя вивчивши матеріали скарги вважає, що у скарзі ОСОБА_3 не міститься об`єктивні дані, які б свідчили про вчинення будь-якого кримінального правопорушення з боку працівників ГУНП в Запорізькій області.

Як вбачається з матеріалів перевірки за зверненням ОСОБА_3 , 14.05.2024 в рамках досудового розслідування кримінального провадження, відомості про яке внесено до ЄРДР №0000663 від 25.04.2024 (об`єднане з кримінальним провадженням №0000465 від 08.09.2023) за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 110, ч. 1 ст.114-1 КК України (перешкоджання законній діяльності Збройних Сил України в особливий період, посягання на територіальну цілісність і недоторканість України), співробітниками УСР в Запорізькій області ДСР НПУ, спільно зі слідчими СУ ГУНП в Запорізькій області та УСБУ в Запорізькій області, під процесуальним керівництвом Запорізької обласної прокуратури, за силової підтримки спецпідрозділів «КОРД» та БПОП ГУНП, з метою виявлення та фіксації відомостей, щодо здійснення протиправної діяльності групи осіб, проведені санкціоновані обшуки з врученням повідомлень про підозру фігурантам розслідування.

14.05.2024 під час проведення обшуку за місцем мешкання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме за адресою: АДРЕСА_1 , останній втік з місця мешкання та переховувався на сходовому марші між 8 та 9 поверхом під`їзду АДРЕСА_2 до моменту його виявлення працівниками поліції. Під час виявлення ОСОБА_3 , останній почав чинити опір працівникам поліції, в результаті якого наніс майору поліції ОСОБА_4 тілесні ушкодження.

14.05.2024 майора поліції ОСОБА_4 доставлено до КНП «МКЛ та ШМД» ЗМР, де йому встановлено діагноз: «Забій м`яких тканин голови, садна в області голови». Після надання медичної допомоги поліцейський був відпущений.

За вказаним фактом слідчим управлінням ГУНП в Запорізькій області внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000222 за ч. 2 ст. 345 КК України. ОСОБА_3 затримано в порядку ст. 208 КПК України. 14.05.2024 ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 114-1 КК України. Ухвалою слідчого судді ОСОБА_3 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

За змістом ч.ч. 1, 4 ст. 214 КПК України, бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, означає не внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР впродовж 24 години після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальне правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Системний аналіз положень ст.ст. 214, 303 КПК України, свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні.

Згідно з ч.1 ст.2 КК України підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно-небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом.

Обов`язковими елементами складу будь-якого злочину є об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт, суб`єктивна сторона.

Відсутність хоча б одного з цих елементів свідчить про те, що дії (бездіяльність), які оцінюється, не є злочином.

Аналіз першого речення ч.1 ст. 214 КПК України дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення (злочин).

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про вчинений злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях такі дані відсутні, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Із заяви ОСОБА_3 , з якою він звернувся вбачається, що останній фактично обрав такий спосіб захисту від пред`явлених звинувачень. В заяві ОСОБА_3 на думку слідчого судді, відсутні об`єктивні дані, що дійсно вказують про вчинення злочину (відсутня суспільна небезпека відповідно до положень ч.1 ст.2 КК України та відсутні обставини, що свідчать про вчинення поліцейським ОСОБА_4 кримінального правопорушення).

Таким чином, аналізуючи зміст скарги та заяви ОСОБА_3 , слідчий суддя не вбачає підстав для внесення відомостей, викладених у заяві останнього від 05.09.2024 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Керуючись ст.ст. 55, 159, 241-242, 303-309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 щодо невнесення керівником ТУД ДБР (з дислокацією у м. Мелітополі та м. Запоріжжя) відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудового розслідування - відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до Запорізького апеляційного суду. У разі якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Суддя ОСОБА_1