СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/6890/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 жовтня 2024 року слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника власника майна - ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Святошинського районного суду м. Києва клопотання адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах власника майна ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №000595 від 20.10.2021, про скасування арешту майна, -

В С Т А Н О В И В:

До Святошинського районного суду міста Києва звернулась адвокат ОСОБА_3 , яка діє в інтересах власника майна ОСОБА_4 , з клопотанням, у якому просить скасувати арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 02.12.2022 у справі № 759/17344/22, у кримінальному провадженні № 0000595 від 20.10.2021,на земельну ділянку з кадастровим номером :04:004:5266, загальною площею 0,09 га, що належить ОСОБА_4 .

В обґрунтування клопотання зазначає, що ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 02.12.2022 у справі № 759/17344/22 накладено арешт, зокрема, на вищезазначену земельну ділянку. Зі змісту даної ухвали вбачається, що службові особи Ходосівської територіальної громади за попередньою змовою зі службовими особами Головного управління Держгеокадастру у Київській області, шляхом зловживання службовим становищем, всупереч інтересам служби, виділили земельні ділянки лісового фонду, що завдало істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам держави. Відповідно до даних публічної кадастрової карти стало відомо про те, що частина земельних ділянок лісогосподарського призначення, серед яких належна ОСОБА_5 ділянка, передані у приватну власність.

30.12.2021 на запит слідчого у даному кримінальному провадженні ДП «Спеціалізоване лісогосподарське підприємство «Київоблагроліс» надано відповідь, що земельні ділянки, серед яких земельна ділянка з кадастровим номером :04:004:5266, накладаються на землі лісового фонду кварталу № 28 виділу 4 та 5 Києво-Святошинського агролісництва ДП «СЛП «Київоблагроліс».

12.08.2022 слідчим ухвалено постанову про визнання речовими доказами земельних ділянок, що накладаються на землі лісового фонду кварталу № 28 Києво-Святошинського агролісництва ДП «СЛП «Київоблагроліс», у тому числі і земельну ділянку з кадастровим номером :04:004:5266.

У 2023 році слідчим було призначено земельно-технічну експертизу, проте КНДІСЕ матеріали справи були повернуті з повідомленням про неможливість надання висновку через відсутність матеріалів для її проведення.

У 2024 році слідчим винесено постанову від 27.02.2024 про призначення земельно-технічної експертизи. Однак, є сумніви щодо обґрунтованості повторної експертизи. З моменту початку досудового розслідування у даному кримінальному провадженні слідчим не вчиняються ніякі слідчі дії, крім накладення арешту та визнання речовим доказом майна за наявності простого припущення наявності лісових земель на балансі ДП «СЛП «Київоблагроліс». ДП «СЛП «Київоблагроліс» не надав жодного документу, який би свідчив про перебування на балансі підприємства земельних ділянок на території Ходосівської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області.

На даний час тривалість арешту майна ОСОБА_4 значно перевищує всі можливі строки проведення досудового розслідування. ОСОБА_4 є законним власником земельної ділянки, його право власності ніким не оспорювалося. Відтак, у кримінальному провадженні відсутні дані, які б виправдовували подальше втручання держави у правомірне володіння ОСОБА_4 майном на підставі зазначених обставин.

В судовому засіданні представник власника майна клопотання підтримала з підстав наведених у ньому та просив задовольнити.

Від прокурора Київської обласної прокуратури ОСОБА_5 надійшло клопотання від 17.10.2024, у якому він просить розгляд клопотання про скасування арешту на майно проводити без його участі, заперечує щодо клопотання з підстав, що на даний час в рамках кримінального провадження проводиться земельно-технічна експертиза, оскільки вказана земельна ділянка можливо накладається на землі лісового фонду.

Заслухавши доводи представника власника майна та дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Слідчим суддею з`ясовано, що ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 02.12.2022 у справі № 759/17344/22, накладено арешт із забороною державним органам та органам нотаріату здійснювати будь-які реєстраційні дії в тому числі і реєстрацію (перереєстрацію), пов`язану з відчуженням, зміною, поділом, заставою або іншого виду зміни власників, будівництва на них об`єктів нерухомості, а також забороною здійснення вирубки зелених насаджень (лісових насаджень), із забороною відділу містобудування та архітектури Обухівської районної державної адміністрації Київської області вчиняти дії по видачі містобудівних умов та обмежень забудови земельних ділянок, із забороною Державним органам вчиняти дії по реєстрації дозвільних документів на забудову земельної ділянки, на земельні ділянки з кадастровими номерами, зокрема: № :04:004:5046 ,загальною площею 0,09 га.

Підставою для застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження стало те, що земельні ділянки є предметом кримінального правопорушеня та визнані речовим доказом у кримінальному провадженні.

З постанови від 20.08.2024 слідчого про призначення земельно - технічної експертизи вбачається, що у кримінальному провадженні № 0000595 від 20.10.2021 призначено земельно-технічну експертизу, проведення якої доручено Київському відділенню Національного наукового центру «Інституту судових експертиз ім. засл. проф. М.С. Бокаріуса» Міністерства юстиції України.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З огляду на викладене, прийняття рішення про скасування арешту майна за клопотанням вищенаведених осіб можливе лише за таких умов: вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу минула потреба; вони доведуть, що арешт накладено необґрунтовано.

Під час розгляду клопотання про скасування арешту майна перевірка ухвали про арешт майна не здійснюється. Слідчий суддя не уповноважений на такий розгляд, оскільки це відноситься до повноважень суду апеляційної інстанції у порядку, передбаченому Главою 31 КПК України. Оскарження рішення до суду вищої інстанції та скасування арешту в порядку ст. 174 КПК України мають різні процесуальні завдання.

Відповідно до аб. 1 ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження (аб. 2 ч. 2 ст. 170 КПК України).

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінальноправового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Аб. 1 ч. 3 ст. 170 КПК України визначено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Ч. 1 ст. 98 КПК України встановлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Зважаючи на наведене, на час розгляду слідчим суддею даного клопотання про скасування арешту майна, обставини, якими обґрунтовувався арешт не перестали існувати, оскільки досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000595 від 20.10.2021 триває, майно, на яке представник власника майна просить скасувати арешт відповідає вимогам ст. 98 КПК України, а відтак слідчий суддя вважає, що потреба у подальшому застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 02.12.2022 у справі № 759/17344/22, наразі не відпала.

В свою чергу, скасування заходу забезпечення може призвести до втрати речових доказів, що зашкодить меті кримінального провадження.

Таким чином, на час розгляду клопотання про арешт майна слідчий суддя дійшов до висновку, що накладення арешту на майно, яке належить ОСОБА_4 виправдовує таке втручання у права та інтереси власника майна.

Доводи представника власника майна не містять належного обґрунтування та доказів того, що на даній стадії досудового розслідування вищезазначений захід забезпечення кримінального провадження втратив свою актуальність та які б спростували висновки, викладені в ухвалі слідчого судді Святошинського районного суду м. Києві від 02.12.2022 у справі № 759/17344/22.

Доводи представника власника майна про відсутність у ОСОБА_4 процесуального статусу, який би виправдовував подальше застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, є безпідставними, оскільки, арешт майна з метою збереження речових доказів може бути накладено на майно будь-якої фізичної або юридичної особи (ч. 3 ст. 170 КПК України).

З приводу інших доводів представника власника майна слідчий суддя зазначає, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження, а слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що надані слідчому суді матеріали є достатніми для застосування в рамках даного кримінального провадження заходів забезпечення кримінального провадження.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку, що у задоволенні клопотання про скасування арешту майна необхідно відмовити.

Керуючись статями 174, 309, 369 - 372 КПК України, слідчий суддя -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах власника майна ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №000595 від 20.10.2021, про скасування арешту майна, - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1