Провадження по справі № 1-кс/522/5384/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(повний текст)

24 вересня 2024 року м. Одеса

Слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого СВ ВП № 2 Одеського РУП № 1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно :

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Любашівка, Одеської області, громадянина України, із середньою освіту, не одруженого, офіційно не працевлаштованого, фактично проживаючого за адресом: АДРЕСА_1 , фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , в силу ст. 89 КК України раніше не судимого,

підозрюваного в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових за №0001284, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05.09.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_5 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

ВСТАНОВИВ:

Органами досудового розслідування ОСОБА_4 підозрюється по кримінальному провадженню №0001284 від 05.09.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України, за наступних обставин.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , достовірно знаючи, що на території України впроваджено воєнний стан, відповідно до Указу Президента України та Верховного головнокомандувача Збройних сил України ОСОБА_6 від 24.02.2022 № 64/2022 та Закону України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 2102-ХІ введено воєнний стан на всій території України, дію якого, згідно із Законом України «Про затвердження Указу Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" від 23.07.2024 № 3891-IX продовжено з 12.08.2024 строком на 90 діб, а також достовірно знаючи про те, що до КК України внесені зміни згідно із Законом України «Про внесення змін до Кримінального кодексу України щодо посилення відповідальності за мародерство» № 2117-ІХ від 03.03.2022 вчинив кримінальні правопорушення за наступних обставин.

Так, 04.09.2024 о 20 годині 08 хвилині, більш точного часу встановити не вдалося, ОСОБА_4 , перебуваючи в поряд із магазином «Сільпо», який розташований за адресою: АДРЕСА_3 , помітивши на підвіконні магазину залишений потерпілим ОСОБА_7 мобільний телефон марки «Xiaomi», модель «Redmi 8» в корпусі синього кольору і усвідомлюючи, що останній розшукуючи його повернеться до магазину «Сільпо», реалізовуючи раптово виниклий корисливий умисел на таємне викрадення чужого майна, діючи умисно, достовірно розуміючи, що мобільний телефон не належить йому на праві власності, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, їх наслідки та бажаючи їх настання, пересвідчившись, що його дії непомітні для оточуючих, при цьому маючи можливість достовірно ідентифікувати власника мобільного телефону, забрав мобільний телефон марки «Xiaomi», модель «Redmi 8», в корпусі синього кольору, з сім-карткою: НОМЕР_1 , IMEI1: НОМЕР_2 , IMEI 2: НОМЕР_3 , взяв його до рук та покинув місце скоєння злочину, викраденим майном розпорядився на власний розсуд, спричинивши потерпілому ОСОБА_7 майнову шкоду на суму 3 100 грн.

Крім цього, у подальшому, одразу після крадіжки майна потерпілого ОСОБА_7 , перебуваючи у невідомому місці, 04.09.2024 року, у період часу з 22:00 по 23:00, шляхом доступу до системи «Приват24», ОСОБА_4 розблокувавши мобільний телефон марки «Xiaomi», модель «Redmi 8», в корпусі синього кольору, з сім-карткою: НОМЕР_1 , IMEI1: НОМЕР_2 , IMEI 2: НОМЕР_3 , на якому не було інтелектуального захисту (ПІН-коду), зайшовши до застосунку «Приват24», на даний час невстановленим шляхом, виявив на рахунку грошові кошти, та продовжуючи діяти із єдиним корисливим умислом на таємне викрадення чужого майна, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій та передбачаючи їх суспільно - небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, достовірно розуміючи, що грошові кошти належать іншій особі, яку ОСОБА_4 мав можливість ідентифікувати, о 22:43 перерахував грошові кошти у сумі 9246, 23 грн на рахунок належний його сестрі ОСОБА_8 .

Внаслідок протиправних дій ОСОБА_4 , потерпілому ОСОБА_7 спричинено майнову шкоду на загальну суму 9246, 23 грн.

24.09.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України.

У відповідності з вимогами п. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлена наявність ризиків, передбачених п. 1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 підтверджується комплексом зібраних під час досудового розслідування та долучених до матеріалів клопотання доказів.

Перебуваючи на свободі, підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, оскільки підозрюваний вчинив тяжкий злочин та розуміє що йому загрожує реальне покарання у виді позбавлення волі та може вчинити нові злочини.

У зв`язку з чим, слідчий за погодженням із прокурором, звернувся до суду із клопотанням про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_4 заходу у вигляді тримання під вартою.

Позиція учасників судового розгляду.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання слідчого та просив його задовольнити в повному обсязі, застосувавши до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, посилаючись на те, що наявні ризики, передбачені п.п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме, що ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, оскільки підозрюваний вчинив тяжкий злочин та розуміє що йому загрожує реальне покарання у виді позбавлення волі; незаконно впливати на свідків у вказаному кримінальному провадженні, може вчинити нові кримінальні правопорушення, оскільки станом на терепішній час притягується до кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення.

Підозрюваний ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання слідчого, пояснивши суду, що ризики слідчим та прокурором не обґрунтовані, а тому просив застосувати більш м`який запобіжний захід.

Дослідивши матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання слідчого, допитавши підозрюваного, заслухавши учасників судового розгляду, приходжу до висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Мотиви суду.

Кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) (частина 5 статті 9 КПК України).

Відповідно до усталеної практики ЄСПЛ (наприклад, пункт 32 рішення у справі «Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom» від 30.08.1990 (заяви № 12244/86, 12245/86; 12383/86) термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (пункт 175 рішення ЄСПЛ від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04).

Висновки органу досудового розслідування щодо причетності підозрюваного до вчинення кримінальних правопорушень, які йому інкримінуються, не є явно необґрунтованими чи очевидно недопустимими, тому слідчий суддя дійшов висновку про доведеність стороною обвинувачення обґрунтованості підозри тією мірою, щоб виправдати застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Слідчий суддя на вказаному етапі досудового розслідування не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

Пред`явлена ОСОБА_4 підозра обґрунтовується зібраними у кримінальному провадженні та долученими до клопотання доказами, а саме протоколом прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення від ОСОБА_7 ; поясненнями потерпілого ОСОБА_7 ; протоколом огляду місця події за адресою: АДРЕСА_4 ; протоколом огляду предмету; протоколом огляду відеозапису подій кримінального правопорушення, що відбувались за адресою: АДРЕСА_3 ; поясненнями свідка ОСОБА_8 .

Як встановлено в судовому засіданні, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину, який відноситься до категорії тяжких і карається позбавлення волі на строк до 8 років, підозрюваний раніше не судимий, офіційно не працевлаштований, не одружений, дітей на утриманні не має, не має постійного місця проживання, в якому проживає тривалий час, що свідчить про відсутність в останнього міцних соціальних зв`язків.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваного покладених на нього процесуальних обов`язків, а також уникнення ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме: підозрюваний може:

- переховуватися від органу досудового розслідування чи суду, оскільки підозрюваному загрожує реальне покарання у виді позбавлення волі;

- незаконно впливати на свідків у вказаному кримінальному провадженні;

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, зібрані в ході досудового розслідування докази є вагомими, та у разі визнання його винним, йому загрожує покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 8 років, що, згідно ст. 183 ч. 2 п.5 КПК України, дозволяє обрання йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зважаючи на те, що органом досудового розслідування проводяться першочергові слідчі дії з метою встановлення усіх обставин вчинення кримінального правопорушення, а тому є вірогідність ризиків, зазначених вище.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою тяжкого кримінального правопорушення, а також наявність вищезазначених ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Під час досудового слідства встановлено обставини, які слід врахувати при обранні запобіжного заходу, передбачені ст. 178 КПК України, а саме:

-вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним ОСОБА_4 тяжкого злочину;

-тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному ОСОБА_4 у разі визнання його винуватим у вчиненні вказаного злочину;

- вік та стан здоров`я підозрюваного;

- міцність соціальних зв`язків підозрюваного ОСОБА_4 .

За таких обставин, наявні достатні підстави вважати, що обрання менш суворого запобіжного заходу до ОСОБА_4 не запобігатиме наведеним ризикам.

Враховуючи військову агресією Збройних Сил Російської Федерації проти нашої Держави та впровадженням на території України воєнного стану відповідно до Указу Президента України та Верховного головнокомандувача ОСОБА_6 від 24.02.2022 №64/2022 та Закону України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022 № 2102-ІХ.

Інкримінований підозрюваному злочин було вчинено в період воєнного стану, що стверджує про зухвалість вчиненого діяння та суперечить морально-етичним нормам у суспільстві в особливий для держави та громадян період збройної відсічі від агресії Російської Федерації.

Мародерство це акт прихованої або відкритої крадіжки військовослужбовцями та цивільними особами майна у мертвих або поранених у бою та після нього. Мародерством також вважають присвоєння майна цивільного населення у районах вогневого ураження (бомбардувань, ракетних ударів, артилерійських та інших обстрілів), під час надзвичайних ситуацій природнього чи техногенного характеру.

Згідно статті 28 IV Конвенції про закони і звичаї війни на суходолі та додаток до неї: Положення про закони і звичаї війни на суходолі підписаної 18.10.1907 року у Гаазі (дата набрання чинності для України 24.08.1991 року), мародерство у місті чи місцевості, навіть у випадку, якщо його взяли штурмом, забороняється. ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ).

Згідно Закону України «Про внесення змін до Кримінального кодексу України щодо посилення відповідальності за мародерство» № 2117-ІХ від 03.03.2022 року, було посилено кримінальну відповідальність за вчинення крадіжки та іншої категорії злочинів.

Враховуючи наведені міркування, на думку слідчого судді, обставин, передбачених ч.2 ст.183 КПК України, які є перешкодою для застосування найбільш суворого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не встановлено

Інші, менш суворі запобіжні заходи не зможуть запобігти вказаним ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Окрім цього, слідчий суддя враховує, що рамках вказанного кримінального провадження ще не проведені усі необхідні слідчі дії, а тому вірогідність наявності зазначених ризиків дуже висока.

Відповідно до приписів ч.1 ст.219 КПК України, досудове розслідування має бути завершене протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину.

За результатом розгляду клопотання слідчого чи прокурора про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя застосовує запобіжний захід в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому КПК України.

Відповідно до приписів ч.1 ст. 197 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

24.09.2024 року ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України за квалфіфікуючими ознаками: таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчиненому повторно, вчинене в умовах воєнного стану.

Строк досудового розслідування спливає 24.11.2024 року, а тому саме в межах цього строку слідчий суддя може застосувати запобіжний захід.

Щодо розміру застави.

Застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків (ч. 1 ст. 182 КПК України).

Згідно ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до практики ЄСПЛ, якщо тримання під вартою триває тільки через побоювання, що обвинувачений буде переховуватись від правосуддя, проте його слід звільнити з-під варти, якщо він представить відповідні гарантії, що не переховуватиметься від суду, наприклад внесе заставу (правова позиція, викладена у п.46 рішення ЄСПЛ від 26 червня 1991 року у справі «Летельє проти Франції»).

Зважаючи на положення ч.3 ст.183 КПК України, а також практики ЄСПЛ, приймаючи до уваги дані про особу підозрюваного, вважаю за необхідне визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.

Здіно ЗУ «Про Державний Бюджет 2024 року» 1 прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3028 гривень, а тому саме з цього розрахунку буде визначена сума застави.

Визначаючи розмір застави, слідчий суддя, враховуючи вимоги абз. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, а також з огляду на обставини вчинення кримінального правопорушення, враховуючи дані про особу підозрюваного, який підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, відповідальність за який передбачає позбавлення волі до 8 років, з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, доведених збитків від злочинів, у кримінальному правопорушенні, доведеності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, вважаю за доцільне обрати відносно підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою та вважаю за необхідне визначити розмір застави як альтернативного запобіжного заходу у мінімальному розмірі - 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Керуючись ст. ст. 176, 177, 178, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 376 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ ВП № 2 Одеського РУП № 1 ГУ НП в Одеській області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, задовольнити частково.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеській слідчий ізолятор», до 60-ти днів в межах строку проведення досудового розслідування, тобто до 22.11.2024 року включно.

Визначити розмір застави як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 20 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто у сумі 60 560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) гривень.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на рахунок ТУ ДСА України в Одеській області, з призначенням платежу: застава за підозрюваного; провадження по справі 1-кс/522/5384/24.

Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави, покласти на підозрювану обов`язки строком до 22.11.2024 року, передбачені ч.5 ст.194 КПК України:

- прибувати до прокурора, слідчого або суду за вимогою;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому ОСОБА_4 зареєстрований та/або проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватися від спілкування зі свідками та потерпілим у кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомленим, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, без поважних причин не повідомить про причину своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обчислюється з моменту винесення ухвали слідчого судді, тобто з 24.09.2024 року.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Повний текст ухвали слідчого судді буде складено та проголошено 25.09.2024 року о 15:30 годині в залі суду №131.

Слідчий суддя: ОСОБА_9

24.09.2024