Справа № 462/3422/16-к
провадження 1-кп/462/218/24
У Х В А Л А

13 листопада 2024 року Залізничний районний суд м. Львова у складі:

головуючої судді ОСОБА_1

за участю секретаря с/з ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Львові кримінальне провадження № 0000229 від 09.15.2015 року про обвинувачення

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Львова, українця, громадянина України, одруженого, не працюючого, із вищою освітою, проживаючого на АДРЕСА_1 , раніше не судимого,-

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченогоч. 3 ст. 368 КК України,

встановив:

У провадженні суду знаходився обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000229 від 09.12.2015 відносно ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Згідно із протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01.06.2023 року для розгляду вказаної справи визначено суддю ОСОБА_1 .

Захист обвинуваченого ОСОБА_4 у вказаному кримінальному провадженні здійснювала адвокат ОСОБА_5 (свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю № 606, видане 08.11.1996).

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 21 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний дотримуватися присяги адвоката України та правил адвокатської етики.

За ст. 12-1 Правил адвокатської етики, затверджених рішенням з`їзду адвокатів України 09 червня 2017 року (із змінами), адвокат повинен бути добропорядним, чесно та гідно виконувати свої професійні обов`язки. За ст. 44 під час здійснення професійної діяльності в суді адвокат повинен бути добропорядним, поводити себе чесно та гідно, стверджуючи повагу до адвокатської професії. Адвокат не повинен вчиняти дій, спрямованих на невиправдане затягування судового розгляду справи.

Згідно із ст. 45 вказаних Правил у відносинах з іншими учасниками судового провадження адвокат повинен: - бути стриманим і коректним; - реагувати на неправильні дії або вислови цих осіб у формах, передбачених законом, зокрема у формі заяв, клопотань, скарг тощо; - бути тактовним при допиті підсудних, потерпілих, сторін у цивільному процесі, свідків та інших осіб.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку. Дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.

Статтею 36 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» кожен має право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, кому відомі факти такої поведінки.

Згідно з частиною третьою статті 33 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Водночас, на думку суду, при здійснені захисту обвинуваченого ОСОБА_4 дії адвокат ОСОБА_5 не відповідають вимогам Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»та Правилам адвокатської етики, затверджених рішенням з`їзду адвокатів України 09 червня 2017 року.

Згідно із ч. 3 ст. 352 КПК України суд зобов`язаний контролювати хід допиту свідків, щоб уникнути зайвого витрачання часу, захистити свідків від образи або не допустити порушення правил допиту.

Водночас, у судовому засіданні 08.03.2024 року адвокат ОСОБА_5 при допиті свідка ОСОБА_6 підвищувала на нього голос, допустила на адресу свідка висловлювання: «обманюєте», «мені надоїло», а після зауваження судді щодо недопустимості такої поведінки відносно свідка зазначила, що «головуюча не хоче, щоб я вас допитувала і дуже зацікавлена, щоб допомогти вам у показах», тобто була нетактовною до учасників процесу.

30.05.2024 року, прибувши у судове засідання із запізненням та будучи заздалегідь повідомленою про розгляд справи та те, що у судовому засіданні буде відбуватись допит свідків, після допиту першого свідка заявила клопотання про відкладення судового засідання, мотивуючи його своєю зайнятістю, а після відмови у задоволенні такого клопотання, почала підвищувати голос, висловлювати звинувачення і вчинила конфлікт із головуючою. Надалі адвокат ОСОБА_5 заявила клопотання про відвід судді і зазначила, що підставою такого є «неграмотність і некомпетентність судді».

У судове засідання 15.07.2024 року о 15.00 год. захисник ОСОБА_5 не прибула, зазначивши, що з 10.30 год. перебуватиме у судовому засіданні з розгляду кримінальної справи у Старосамбірському районному суді Львівської області. Водночас з відповіді Старосамбірського районного суду Львівської області від 17.07.2024 року вбачається, що судове засідання було відкладене за клопотанням захисника ОСОБА_5 через її зайнятість 15.07.2024 року о 10.00 год. у судовому засіданні у Галицькому районному суді м. Львова. Водночас із відповіді Галицького районного суду м. Львова вбачається, що розгляд справи у цей день о 10.00 год. в Галицькому районному суді м. Львова не відбувся, а тому у захисника не було жодних перешкод для явки у судове засідання з розгляду вказаного кримінального правопорушення.

Окрім того у судовому засіданні адвокат ОСОБА_5 допускає висловлювання, що не відповідають вимозі щодо стриманості і коректності адвоката та допускає постійні суперечки із головуючою. У судовому засіданні 11.11.2024 на зауваження суду вона зазначила: «я з вами не спілкуюсь». Також у судових засіданнях адвокат неодноразово висловлювала звинувачення на адресу сторони обвинувачення та суду у їх змові між собою, що зокрема яскраво простежується у її виступі в судових дебатах 11.11.2024 року. На зауваження головуючої адвокат не реагує, а навпаки підвищує голос та допускає постійні суперечки із суддею, чим порушує порядок у судовому засіданні та вчиняє дії, спрямовані на приниження репутації і статусу судової влади та образу інших учасників процесу, не згодних із її позицією та обраною нею тактикою захисту.

Водночас адвокат ОСОБА_5 регулярно запізнюється у судові засідання, внаслідок чого судові засідання розпочинаються із запізненням у 20-30 хв, а в подальшому зазначає, що не може довго знаходитись у суді через необхідність участі в інших судових засіданнях,

Вказана поведінка зі сторони адвоката ОСОБА_5 має систематичний характер.

Європейський суд з прав людини у рішенні у справі "Багіров проти Азербайджану" (заяви № 81024/12 і 28198/15), звернув увагу на те, що належне функціонування судів було б неможливим без відносин, що ґрунтуються на увазі та взаємоповазі між різними сторонами правосуддя, на першому плані сере яких стоять судді та адвокати.

Специфічний статус адвокатів надає їм центральне місце в здійсненні правосуддя в якості посередників між громадськістю та судами. Ця особлива роль адвокатів, як незалежних професіоналів при здійсненні правосуддя, тягне за собою низку обов`язків, особливо в тому, що стосується їхньої поведінки.

Хоча адвокати підлягають обмеженням, пов`язаним з їх професійною поведінкою, яка повинна бути обачною, чесною і гідною, вони також користуються винятковими правами і привілеями, які можуть бути різними в різних юрисдикціях, але серед яких зазвичай є певна частка терпимості до доводів, які використовуються в суді.

Крім того, професійні асоціації юристів відіграють фундаментальну роль у забезпеченні захисту прав людини і тому повинні мати можливість діяти незалежно, а повага до колег по професії та саморегулювання юридичної професії є першорядними.

Хоча сторони, безумовно, мають право коментувати здійснення правосуддя з метою захисту своїх прав, їх критика не повинна перевищувати певних меж.

Зокрема, слід чітко розрізняти критику та образу. Якщо єдиний намір будь-якої форми вираження поглядів полягає в тому, щоб образити суд або членів цього суду, відповідна санкція (йшлося про позбавлення юриста права на адвокатську діяльність) не означає порушення статті 10 Конвенції.

Ураховуючи наведене, у діях захисника ОСОБА_5 вбачається систематична, умисна, неналежна процесуальна поведінка та неналежне виконання своїх професійних обов`язків, а також дії , які спрямовані на заплямування репутації судової влади та призводять до порушення принципів чесності та добропорядної репутації адвоката під час здійснення професійної діяльності.

З урахуванням наведених вище обставин у сукупності, суд убачає в процесуальній поведінці адвоката ОСОБА_5 можливі ознаки дисциплінарних проступків, а саме порушення правил адвокатської етики, неналежного виконання професійних обов`язків внаслідок створення перешкод для судового розгляду цього кримінального провадження, позбавлення обвинуваченого основоположних прав на ефективний захист та на розгляд цього провадження у розумні строки, порушення правил адвокатської етики, а тому суд вважає за необхідне порушити питання про дисциплінарну відповідальність адвоката перед Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Львівської області.

Відповідно до вимог п. 10 Положення «Про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність» затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 30.08.2014 № 120 із змінами, внесеними згідно із рішеннями Ради адвокатів України від № 67 від 21.10.2024, до заяв (скарг) щодо поведінки адвоката (далі узагальнено - заяви (скарги)) слід відносити: заяви (скарги) громадян; рішення, ухвали, постанови, звернення суддів.

Керуючись статтями 47, 52, 138, 324, 369, 372, 376 КПК України, суд

постановив:

Порушити перед Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Львівської області та Київської областей питання про дисциплінарну відповідальність адвоката ОСОБА_5 (свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю № 606, видане 08.11.1996).

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення. Ухвала окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали може бути включено до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч. 1 ст. 392 КПК України.

Суддя :