МАКАРІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" вересня 2024 р. Справа № 370/2815/24

Провадження № 1-кс/370/393/24

Слідчий суддя Макарівського районного суду Київської області ОСОБА_1

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в смт Макарів Київської області клопотання слідчого слідчого відділу відділення поліції № 3 Бучанського районного управління поліції Головного управління національної поліції в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000181 від 22 вересня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 369 Кримінального кодексу України, -

у с т а н о в и л а:

Слідчий слідчого відділу відділення поліції № 3 Бучанського районного управління поліції Головного управління національної поліції в Київській області (далі СВ ВП № 3 Бучанського РУП ГУНП в Київській області) ОСОБА_3 за погодженням з прокурором Макарівського відділу Києво-Святошинської окружної прокуратури ОСОБА_4 , звернулася до слідчого судді Макарівського районного суду Київської області із клопотанням про накладення арешту на майно, а саме: грошові кошти у сумі 2000 гривень, а саме: чотири купюри номіналом по 500 грн з серійними номерами ЕИ7913135, ВЕ7125574, ЄЖ6067139, ГБ4829806, які були вилучені до спецпакету PSP1196964, виявлені у ході проведення огляду місця події на узбіччі дороги за адресою: АДРЕСА_1 , на якому знаходився службовий автомобіль Renault Duster д.н.з. НОМЕР_1 на синьому фоні, для забезпечення кримінального провадження та запобігання можливості їх пошкодження, псування, втрати, знищення, використання, пересування, передачі та відчуження.

В обґрунтування клопотання суб`єкт звернення вказав, що у провадженні СВ ВП № 3 Бучанського РУП ГУНП в Київській області перебуває кримінальне провадження № 0000181 від 22 вересня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 369 Кримінального кодексу України за наступних обставин:

21 вересня 2024 року до ЧЧ ВП №3 Бучанського РУП ГУНП в Київській області по лінії «102» надійшло повідомлення від інспектора СРПП ВП № 3 Бучанського РУП ГУНП в Київській області капітана поліції ОСОБА_5 про те, що під час патрулювання спільно з поліцейським СРПП ВП № 3 Бучанського РУП ГУНП в Київській області капралом поліції ОСОБА_6 в АДРЕСА_1 на підставі пункту 3 статті 35 Закону України «Про поліцію» було зупинено автомобіль «Daewoo Espero», державний номерний знак НОМЕР_2 під керування ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та під час складання адміністративних матеріалів, з метою уникнення адміністративної відповідальності останній неодноразово пропонував працівникам поліції неправомірну вигоду, після чого поклав в салон службового автомобіля грошові кошти у розмірі 2000 (дві тисячі) гривень.

Реагуючи на вищевказане повідомлення, 21 вересня 2024 року з 11 год 34 хв по 12 год 50 хв проведено огляд місця події на узбіччі дороги за адресою: АДРЕСА_1 , на якому знаходився службовий автомобіль Renault Duster д.н.з. НОМЕР_1 на синьому фоні, у салоні якого між пасажирським та водійським сидіннями біля коробки перемикання передач було виявлено та вилучено чотири купюри номіналом по 500 (п`ятсот) гривень з серійними номерами: ЕИ7913135, ВЕ7125574, ЄЖ6067139, ГБ4829806, які були вилучені до спецпакету PSP1196964.

З викладеного вбачається, що зазначені грошові кошти, виявлені під час огляду місця події 21 вересня 2024 року є матеріальними об`єктами зазначеного кримінального правопорушення та містять відомості, які можуть бути використані як докази факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому згідно зі статтею 98 Кримінального процесуального кодексу України вони є речовим доказом у цьому кримінальному провадженні.

У зв`язку з цим, 22 вересня 2024 року постановою слідчого грошові кошти у сумі 2000 гривень, а саме: чотири купюри номіналом по 500 грн з серійними номерами: ЕИ7913135, ВЕ7125574, ЄЖ6067139, ГБ4829806, які були вилучені до спецпакету PSP1196964 та виявлені під час проведення огляду місця події, визнані речовими доказами у цьому кримінальному провадженні відповідно до статті 98 Кримінального процесуального кодексу України.

В судове засідання слідчий не з`явилася. Прокурор подала заяву про розгляд клопотання за її відсутності, в якій підтримала клопотання з викладених у ньому підстав, просила його задовольнити.

Зацікавлена особа ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд клопотання за його відсутності, клопотання просив задовольнити.

Згідно з частиною першою статті 172 Кримінального процесуального кодексу України розгляд клопотання можливий за їх відсутності.

Відповідно до частини четвертої статті 107 Кримінального процесуального кодексу України, фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснювалось у зв`язку з неприбуттям у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні.

Розглянувши клопотання, дослідивши матеріали, додані до нього, слідчий суддя керується таким.

Відповідно до частини першої статті 170 Кримінального процесуального кодексу України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з пунктом 1 частини другої статті 170 Кримінального процесуального кодексу України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом частини третьої статті 170 Кримінального процесуального кодексу України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цього кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення (частини перша статті 98 Кримінального процесуального кодексу України).

Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів (частина десята статті 170 Кримінального процесуального кодексу України).

Заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню (частина одинадцята статті 170 Кримінального процесуального кодексу України).

За приписами частини другої статті 173 Кримінального процесуального кодексу України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 31) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та спів розмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Підставою для накладення арешту на майно слідчий зазначає, що зазначені вище кошти є матеріальним об`єктом кримінального правопорушення та містить відомості, які можуть бути використані як докази факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у зв`язку з чим, виникла необхідність у накладенні арешту на зазначене вище майно з метою його збереження як речового доказу в цьому кримінальному провадженні.

Слідчий суддя вважає, що зазначені слідчим підстави для накладення арешту на вказане майно необхідно з метою забезпечення збереження речових доказів, не накладення арешту може призвести до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна, а тому клопотання про накладення арешту необхідно задовольнити.

Негативних наслідків від вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження, слідчим суддею не встановлено.

Водночас, слідчий суддя роз`яснює, що згідно зі статтею 174 Кримінального процесуального кодексу України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Керуючись статтями 170, 172, 173, 309, 532 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,

у х в а л и л а:

Задовольнити клопотання слідчого СВ ВП №3 Бучанського РУП ГУНП в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000181 від 22 вересня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 369 Кримінального кодексу України.

Накласти арешт на майно у кримінальному провадженні № 0000181 від 22 вересня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 369 Кримінального кодексу України, грошові кошти у сумі 2000 гривень, а саме: чотири купюри номіналом по 500 грн з серійними номерами: ЕИ7913135, ВЕ7125574, ЄЖ6067139, ГБ4829806, які були вилучені до спецпакету PSP1196964, виявлені у ході проведення огляду місця події на узбіччі дороги за адресою: АДРЕСА_1 , на якому знаходився службовий автомобіль Renault Duster д.н.з. НОМЕР_1 на синьому фоні, для забезпечення кримінального провадження та запобігання можливості їх пошкодження, псування, втрати, знищення, використання, пересування, передачі та відчуження.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів.

Слідчий суддя ОСОБА_1