Єдиний унікальний номер 722/1680/24
Номер провадження 1-кп/722/116/24
УХВАЛА

02 жовтня 2024 року Сокирянський районний суд Чернівецької області

в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

секретаря судових засідань ОСОБА_2

з участю:

прокурора ОСОБА_3

захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5

та обвинуваченого ОСОБА_6 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в м.Сокиряни кримінальне провадження, внесене 26.04.2024 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000153, стосовно ОСОБА_6 обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.332 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Під час проведення підготовчого судового засідання прокурор ОСОБА_3 подала до суду письмове клопотання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_6 строком на 60 днів.

Обгрунтовуючи клопотання, прокурор посилалася на наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, які на даний час не зменшились та не перестали існувати, зокрема:

-передбаченого у п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України переховуватись від суду, з урахуванням тяжкості злочину та міри покарання.

ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дев`яти років. Знаючи про тяжкість вчиненого злочину та невідворотність покарання, обвинувачений може залишити місце постійного проживання, з метою переховування від суду.

Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Крім цього, будучи обізнаним у методах незаконного перетину державного кордону України, ОСОБА_6 , залишаючись на свободі зможе особисто виїхати за межі України, з метою не бути притягненим до кримінальної відповідальності.

-передбаченого у п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні.

Даний ризик існує, оскільки ОСОБА_6 може впливати на свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , які надали вичерпні покази органу досудового розслідування, що підтверджують причетність ОСОБА_6 до вчинення інкримінованого йому злочину.

Не дивлячись на проведення допиту згаданих свідків в порядку ст. 225 КПК України, відповідно до частини четвертої вказаної статті суд під час судового розгляду має право допитати свідка, який допитувався відповідно до правил цієї статті, зокрема якщо є необхідність уточнення показань чи отримання показань щодо обставин, які не були з`ясовані в результаті допиту під час досудового розслідування.

Тобто ризик впливу на вказаних ключових свідків продовжує існувати і на стадії судового розгляду, не зважаючи на їх допит в порядку ст. 225 КПК України.

Вважає, що зазначені обставини обґрунтовують підстави продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , а тому просила продовжити строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на шістдесят днів.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання підтримала та з наведених у ньому підстав просила його задовольнити.

Обвинувачений ОСОБА_6 та його захисники в судовому засіданні заперечували щодо клопотання прокурора та просили у його задоволенні відмовити, посилаючись на те, що прокурором не доведено наявності ризиків, передбачених ст.177 КПК України. Вважають, що наявні підстави для застосування стосовно обвинуваченого іншого більш м?якого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту. У тому разі, якщо суд прийде до висновку про задоволення клопотання прокурора, враховуючи сімейний та матеріальний стан обвинуваченого, а також його стан здоров?я, просили зменшити визначений обвинуваченому розмір застави у відповідності до вимог п.2 ч.5 ст.182 КПК України.

Судом встановлено, що згідно ухвали слідчого судді Сокирянського районного суду Чернівецької області від 17.05.2024 року стосовно ОСОБА_6 під час проведення досудового розслідування по даному кримінальному провадженню було обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 діб, тобто до 14.07.2024 року, з можливістю внесення застави, а саме 270 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 817560 грн. та покладенням обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.

Ухвалою Чернівецького апеляційного суду від 23.05.2024 року ухвалу слідчого судді Сокирянського районного суду Чернівецької області від 17.05.2024 року щодо ОСОБА_6 залишено без змін.

Ухвалою слідчого судді Сокирянського районного суду Чернівецької області від 12.07.2024 року, яка була залишена без змін ухвалою Чернівецького апеляційного суду від 26.07.2024 року, обвинуваченому ОСОБА_6 продовжено строк тримання під вартою на 35 дні, тобто до 16.08.2024 року, з можливістю внесення застави, а саме 270 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 817560 грн. та покладенням обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.

Ухвалою Сокирянського районного суду Чернівецької області від 14.08.2024 року, яка була залишена без змін ухвалою Чернівецького апеляційного суду від 26.08.2024 року, обвинуваченому ОСОБА_6 продовжено строк тримання під вартою до 11.10.2024 року з можливістю внесення застави, а саме 270 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 817560 грн. та покладенням обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.

Відповідно до частин 1-3 ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

За наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.

Відповідно до ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно ч.1 та п.5 ч.2 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Частинами 1 та 2 ст.194 КПК України передбачено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Заслухавши доводи учасників судового розгляду та вивчивши надані прокурором матеріали кримінального провадження, суд приходить до висновку про обґрунтованість заявленого прокурором клопотання про продовження обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з можливістю внесення застави та покладенням обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України, оскільки встановлені раніше ризики, передбачені ст.177 КПК України, які були також підтверджені вищевказаними судовими рішеннями судів першої та апеляційної інстанцій, на даний час не перестали існувати та не зменшилися, а тому є підстави вважати, що ОСОБА_6 , перебуваючи на волі, може переховуватися від суду та незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні.

З приводу клопотання захисників про зменшення розміру застави, суд дійшов наступних висновків.

Так, згідно ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Згідно п.2 ч.5 ст.182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Як було встановлено, що ухвалою Сокирянського районного суду Чернівецької області від 14.08.2024 року, яка була залишена без змін ухвалою Чернівецького апеляційного суду від 26.08.2024 року, обвинуваченому ОСОБА_6 продовжено строк тримання під вартою до 11.10.2024 року з можливістю внесення застави, яку визначено у 270 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 817560 грн.

Враховуючи дані про особу обвинуваченого ОСОБА_6 , його матеріальний та сімейний стан, зокрема те, що він є студентом, не працевлаштований, у зв?язку з чим не отримує стабільних доходів, має на утриманні двох малолітніх дітей, та беручи до уваги тривалий час перебування обвинуваченого під вартою, впродовж якого останнім не внесено застави у вищезазначеному розмірі, суд вважає, що такий розмір застави в значній мірі є непомірним для обвинуваченого.

Виходячи з мети інституту застави, яка відповідно до норм ст.ст.182, 183 КПК України та практики Європейського суду з прав людини не є гарантуванням відшкодування шкоди, завданої у справі, а передусім гарантією забезпечення явки особи у судове засідання, суд, враховуючи вказані обставини та ризики, передбачені ст.177 КПК України, доходить висновку про можливість зменшення розміру застави до 150 (сто п?ятдесят) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 454200 (чотириста п?ятдесят чотири тисячі двісті) грн.

На думку суду, такий розмір застави із покладенням обов`язків, які передбачені ч.5 ст.194 КПК України, буде достатнім стримуючим засобом та перебуватиме у справедливому співвідношенні із даними про особу обвинуваченого, його матеріальним становищем та конкретними обставинами даного кримінального провадження.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст.182, 183, 331 КПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.332 КК України задовольнити.

Продовжити ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченому у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.332 КК України, строк запобіжного заходу у виді тримання під вартою в Державній установі «Чернівецький слідчий ізолятор» до 29 листопада 2024 року включно з правом внесення застави.

Клопотання захисників про зменшення розміру визначеної застави задовольнити частково.

Зменшити розмір застави, визначений ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ухвалою Сокирянського районного суду Чернівецької області від 14.08.2024 року, визначивши суму застави - 150 (сто п?ятдесят) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 454200 (чотириста п?ятдесят чотири тисячі двісті) грн.

У разі внесення застави, на підставі ч.5 ст.194 КПК України покласти на ОСОБА_6 наступні обов`язки:

1) прибувати за викликом до суду;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу суду;

3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4) утримуватися від спілкування із свідками у кримінальному провадженні;

4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в?їзд в Україну.

Визначити 2-місячний термін дії обов`язків, покладених судом у разі внесення застави, з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави.

Роз`яснити обвинуваченому, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала суду про продовження строку тримання під вартою, постановлена під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті, може бути оскаржена в апеляційному порядку. Подання апеляційної скарги на ухвалу суду про продовження строку тримання під вартою, постановлену під час судового провадження в суді першої інстанції, не зупиняє судовий розгляд у суді першої інстанції. На ухвалу може бути подана апеляція безпосередньо до Чернівецького апеляційного суду протягом 7-ми днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1

Повний текст ухвали складено 03.10.2024 року.