Сарненський районний суд
Рівненської області
_________________________________________________
Справа № 572/3712/23
Провадження № 1-кп/572/218/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 листопада 2024 року м.Сарни

Сарненський районний суд Рівненської області у складі головуючого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у підготовчому судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000682 про обвинувачення ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки сПінковичі Пінського району Брестської області Республіки Білорусь, жительки АДРЕСА_1 , українки, з неповною середньою освітою, громадянки України, не працюючої , не судимої,

за участю прокурора ОСОБА_4 ,

обвинуваченої ОСОБА_3

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст.185, ч.1 ст.357 КК України ,

В С Т А Н О В И В :

26 серпня 2023 рою близько 23 год. 00 хв. ОСОБА_3 діючи умисно, переслідуючи корисливий мотив спрямований на власне збагачення за рахунок чужого майна, перебуваючи поблизу будинку АДРЕСА_2 , скориставшись відсутністю власника, в умовах воєнного стану, введеного на території Україні Указом Президента України №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», і також Закону України «Про затвердження Указу Президента України «Пре введення воєнного стану в Україні», який у подальшому продовжено Указок Президента України від 18 квітня 2022 року №259/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», а також Закону України «Про затвердження Указк Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 21 квітня 2022 року, який у подальшому продовжено Указом Президента України від 12 серпня 2022 року №573/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», а також Закону України «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 15 серпня 2022 року, який у подальшому продовжено Указом Президента України від 07 листопада 2022 року №757/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», а також Закону України «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 18 листопада 2022 року, а також Закону України «Про затвердження Указу Президента України від 01 травня 2023 року №254/2023 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», який у подальшому продовжено Указом Президента України від 27 липня 2023 року №451/2023 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» строком на 90 діб, шляхом вільного доступу, переконавшись в тому, що за її діями ніхто не слідкує, таємно викрала належне потерпілій ОСОБА_5 майно, а саме: жіночу сумку чорного кольору моделі XinYi3290, вартістю 523,60 гривень, грошові кошти в сумі 220 грн., а також банківську картку, емітовану AT КБ «ПРИВАТБАНК» № НОМЕР_1 , чим завдала матеріальної тик оди потерпілій на загальну суму 753 гривні 60 копійок.

Дії ОСОБА_3 органом досудового розслідування кваліфіковано за ч. 4 ст. 185 КК України, як таємне викрадення чужого майна (крадіжці), вчиненому в умовах воєнного стану.

Окрім того, 26 серпня 2023 року приблизно о 23 год. 00 хв. ОСОБА_3 , здійснила привласнення банківської картки, емітованої AT КБ «ПРИВАТБАНК» № НОМЕР_1 , яка містить обов`язкові реквізити, що дають змогу ідентифікувати платіжну систему, емітента (банк) та держателя цього спеціального платіжного засобу, а також яка відповідно до вимог Закону України «Про інформацію» № 2657-ХП від 02 жовтня 1992 року, п.1.27 ч.1 ст.1 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» №2346-111 від 05 квітня 2001 року, п.1 ст. 5 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» № 851-1У від 22 травня 2003 року, ст. 200 КК України є офіційним документом, тобто електронним платіжним документом, засобом доступу до банківського рахунку, та перебуваючи 27 серпня 2023 року о 09 год. 01 хв. в магазині «Візит», що по вул. Європейська, 7, в м. Сарни, переслідуючи корисливий мотив, здійснила оплату товару на загальну суму 180 грн., чим використала банківську картку AT КБ «ПРИВАТБАНК» № НОМЕР_1 , належну ОСОБА_5 .

Дії ОСОБА_3 органом досудового розслідування кваліфіковано за ч. 1 ст.357 КК України як у привласненні офіційних документів з корисливих мотивів.

Обвинувачена ОСОБА_3 в судовому засіданні заявила клопотання про закриття кримінального провадження в частині ч.4 ст. 185 КК України на підставі п. 4-1 ч. 1 ст. 284 КПК України, у зв`язку з набранням чинності Закону України № 3886-IX від 18 липня 2024 року Про внесення змін до КУпАП щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна.

Прокурор клопотання обвинуваченої ОСОБА_3 про закриття кримінального провадження в частині ч.4 ст. 185 КК України підтримав та просив закрити кримінальне провадження на підставі п. 4-1 ч. 1 ст. 284 КПК України, у зв`язку з декриміналізацією відповідно до Закону України № 3886-IX "Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів", який набрав чинності 09 серпня 2024 року.

Потерпіла ОСОБА_5 не заперечує щодо закриття кримінального провадження відносно обвинуваченої ОСОБА_3 .

Заслухавши думку прокурора та обвинуваченої, суд дійшов наступного висновку.

09 серпня 2024 року набрав чинності Закону України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» від 18 липня 2024 року № 3886-IX, яким внесено зміни до законодавчих актів України, в тому числі до ст. 51 Кодексу України про адміністративні правопорушення «Дрібне викрадення чужого майна».

Положеннями ч. 1 ст. 51 КУпАП (у редакції Закону № 3886-ІХ) передбачено відповідальність за дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення не перевищує 0,5 неоподатковуваного мінімуму доходів громадян.

Частиною 2 ст. 51 КУпАП (у редакції Закону № 3886-ІХ) установлено, що відповідальність за вчинення дій, передбачених ч. 1 ст. 51 КУпАП настає, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення становить від 0,5 до двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Отже, особа, яка вчинила дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати, підлягає адміністративній відповідальності у випадку, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення становить від 0,5 до 2 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно кримінальна відповідальність настає у випадку, якщо розмір такого майна перевищує розмір, установлений ст. 51 КУпАП, а саме 2 неоподатковуваних мінімуми доходів громадян.

Згідно з ч. 5 Підрозділу 1 Розділу ХХ Податкового Кодексу України, якщо норми інших законів містять посилання на неоподатковуваний мінімум доходів громадян, то для цілей їх застосування використовується сума в розмірі 17 грн. крім норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень, для яких сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної п. п. 169.1.1 п. 169.1. ст. 169 розділу IV цього Кодексу для відповідного року, яка дорівнює 50 відсоткам розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), установленого законом станом на 01 січня звітного податкового року.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» з 1 січня 2024 року прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць встановлено в розмірі 3 028 грн.

Таким чином відповідно до ст. 51 КУпАП (в редакції Закону № 3886-ІХ станом на 09 серпня 2024 року), крадіжка чужого майна вважається дрібною, якщо вартість такого майна на момент здійснення правопорушення не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, тобто 3 028 грн.

Відповідно до ст. 58 Конституції України, закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

У відповідності до ч. 2 ст. 4 КК України, кримінальна протиправність і караність, а також інші кримінально-правові наслідки діяння визначаються законом про кримінальну відповідальність, що діяв на час вчинення цього діяння.

Згідно ч. 1 ст. 5 КК України, закон про кримінальну відповідальність, що скасовує кримінальну протиправність діяння, пом`якшує кримінальну відповідальність або іншим чином поліпшує становище особи, має зворотну дію у часі, тобто поширюється на осіб, які вчинили відповідні діяння до набрання таким законом чинності, у тому числі на осіб, які відбувають покарання або відбули покарання, але мають судимість.

Внесені законодавцем зміни про кримінальну відповідальність призвели до часткової декриміналізації діяння, і дія згаданого Закону № 3886-ІХ має зворотну дію у часі, тому скасовує кримінальну відповідальність у разі заподіяння злочином меншої шкоди, ніж встановлено нормою закону.

Згідно ч. 1 ст. 479-2 КПК України, суд здійснює судове провадження щодо діяння, кримінальна протиправність якого була встановлена законом, що втратив чинність, у загальному порядку, передбаченому цим Кодексом, з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

У відповідності до ч. 3 ст. 479-2 КПК України, якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння, суд зупиняє судовий розгляд і запитує згоду обвинуваченого на закриття кримінального провадження з підстави, передбаченої пунктом 4-1 ч. 1 ст. 284 цього Кодексу. Суд закриває кримінальне провадження на цій підставі, якщо обвинувачений проти цього не заперечує.

У зазначеному кримінальному провадженні ОСОБА_3 обвинувачується у таємному викраденні чужого майна вартістю 753,60 грн., що не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян на момент вчинення. Отже, діяння, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_3 перестало бути кримінально караними.

Обвинуваченій ОСОБА_3 роз`яснено, що підстава для закриття провадження у справі є нереабілітуючою, наслідки закриття провадження з нереабілітуючих підстав, тому вона має право на продовження судового розгляду в загальному порядку, на що обвинувачена зазначила, що не бажає продовжувати судовий розгляд та просила закрити провадження.

Зважаючи на те, що обвинувачена звернулась до суду з клопотанням про закриття кримінального провадження відносно неї в ч.4 ст.185 КК України, розуміє наслідки закриття провадження з нереабілітуючих підстав, суд вважає за необхідне кримінальне провадження закрити, на підставі п. 4-1 ч. 1 ст. 284 КПК України, у зв`язку з втратою чинності закону, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

З огляду на положення ст. 255 КУпАП, слід направити матеріали кримінального провадження до уповноваженого органу Національної поліції, для складання, за наявності для цього підстав, матеріалів про вчинення ОСОБА_3 адміністративного правопорушення передбаченого ст. 51 КУпАП.

Обвинувачена ОСОБА_3 подала клопотання про звільнення її від кримінальної відповідальності за ч.1 ст.357 КК України на підставі ст. 45 КК України в зв`язку з дійовим каяттям.

Прокурор підтримав клопотання обвинуваченої ОСОБА_3 .

Потерпіла ОСОБА_5 не заперечує проти закриття кримінального провадження.

На виконання вимог ст. 285 КПК України ОСОБА_3 роз`яснено суть обвинувачення, підставу звільнення від кримінальної відповідальності і право заперечувати про закриття кримінального провадження.

Заслухавши думку сторін кримінального провадження суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст.288 КПК України суд своєю ухвалою закриває кримінальне провадження та звільняє підозрюваного, обвинуваченого від кримінальної відповідальності у випадку встановлення підстав, передбачених законом України про кримінальну відповідальність.

Стаття 44 КК України передбачає, що особа, яка вчинила злочин, звільняється від кримінальної відповідальності, у випадках, передбачених цим Кодексом. Звільнення від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених цим Кодексом, здійснюються виключно судом. Порядок звільнення від кримінальної відповідальності встановлюється законом.

Згідно ст. 45 КК України особа, яка вперше вчинила кримінальний проступок або необережний нетяжкий злочин, крім корупційних кримінальних правопорушень, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона після вчинення кримінального правопорушення щиро покаялася, активно сприяла розкриттю кримінального правопорушення і повністю відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.

Враховуючи, що ОСОБА_3 вперше вчинила кримінальний проступок, після вчинення злочину щиро покаялась, активно сприяла розкриттю злочину, потерпіла сторона претензій до обвинуваченої не має, шкода відшкодована повністю, кримінальне провадження підлягає закриттю, а обвинувачена - звільненню від кримінальної відповідальності на підставі ст. 45 КК України у зв`язку з дійовим каяттям.

Питання речових доказів у кримінальному провадженні суд вирішує відповідно до ст. 100 КПК України.

Запобіжний захід щодо обвинуваченої не застосовувався.

Цивільний позов не заявлявся.

Керуючись ст.ст. 284, 314-316, 369-372, 479-2 КПК України, суд, -

П О С ТА Н О В И В :

Клопотання обвинуваченої задовольнити.

Кримінальне провадження № 0000682 від 28.08.2023року в частині обвинувачення ОСОБА_3 за ч.4 ст. 185 КК України - закрити на підставі п. 4-1 ч.1 ст.284 КПК України, у зв`язку з втратою чинності законом, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

Звільнити ОСОБА_3 від кримінальної відповідальності за ч.1 ст.357 КК України на підставі ст. 45 КК України у зв`язку з дійовим каяттям.

Матеріали кримінального провадження направити до органу Національної поліції України для складання, за наявності для цього підстав, матеріалів про вчинення ОСОБА_3 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 51 КУпАП.

Процесуальні витрати на залучення експерта віднести на рахунок держави.

Речові докази:

- жіночу сумку чорного кольору моделі XinYi3290 , банківську картку емітовану АТ КБ «Приватбанк» № НОМЕР_1 , металевий ключ залишити потерпілій ОСОБА_5 ;

- лазерний оптичний диск «VIDEX DVD+R» з відеозаписом з камери відеоспостереження, який знаходиться в матеріалах кримінального провадження - залишити в матеріалах кримінального провадження.

Ухвала може бути оскаржена до Рівненського апеляційного суду через Сарненський районний суд Рівненської області протягом семи днів з дня її оголошення

Суддя: