У Х В А Л А

Іменем України

05 вересня 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянув у судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання старшого дізнавача ВД Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , погодженого прокурором Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 про накладення арешту на майно по матеріалах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000755 від 02.09.2024, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України,

ВСТАНОВИВ:

1. Суть питання, що вирішується ухвалою, і за чиєю ініціативою воно розглядається.

21 серпня 2024 року до Деснянського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого дізнавача ВД Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , погодженого прокурором Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно, а саме: мобільний телефон Xiaomi Redmi IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 серійний номер НОМЕР_3 у чохлі із сім картою мобільного оператора ПрАТ «ВФ УКРАЇНА» із абонентським номером НОМЕР_4 .

Обґрунтовуючи клопотання, дізнавач посилається на те, що 02.09.2024 приблизно о 18:30 год за адресою: м. Київ, вул. Милославська, 2 працівниками поліції було зупинено неповнолітню ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка повідомила, що зберігає при собі зіп-пакет із порошкоподібною речовиною білого кольору, зі слів амфетамін. ОСОБА_5 , для замовлення наркотичного засобу невідомого походження використовувала мобільний телефон Xiaomi Redmi IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 серійний номер НОМЕР_3 у чохлі із сім картою мобільного оператора ПрАТ «ВФ УКРАЇНА» із абонентським номером НОМЕР_4 ,

Слідча прохала накласти арешт на майно з метою забезпечення повного, об`єктивного та неупередженого проведення досудового розслідування, встановлення всіх об`єктивних обставин у кримінальному провадженні, необхідним для слідства є провести та дослідити всі наявні, та встановлені дії, пов`язані з походженням майна.

2. Позиції сторін кримінального провадження.

Учасники справи в судове засідання не з`явилися, про день та час судового засідання повідомлені належним чином.

05 вересня 2024 року до Деснянського районного суду м. Києва надійшла заява від захисника ОСОБА_6 , який не заперечує щодо накладення арешту на майно, оскільки просить розглядати клопотання у її відсутності.

05 вересня 2024 року до Деснянського районного суду м. Києва надійшло клопотання від прокурора ОСОБА_4 , який просить розглядати клопотання у її відсутності.

3. Установлені судом обставин із посиланням на докази, мотивів з яких суд виходив при постановленні ухвали, і положення закону, яким він керувався.

У провадженні ВД Деснянського УП ГУ НП у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження № 0000755 від 02.09.2024, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

Відомості до ЄРДР з правовою кваліфікацією кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 309 КК були внесені 02 вересня 2024 року року о 19 год 12 хв з фабулою " м. Київ, вул. Милославська, 2 працівниками поліції було зупинено неповнолітню ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка повідомила, що зберігає при собі зіп-пакет із порошкоподібною речовиною білого кольору, зі слів амфетамін".

Надалі відповідно до протоколу огляду місця події з фототаблицею до нього від 02 вересня 2024 року старшим дізнавачем відділу дізнання Деснянського УП ГУНП ОСОБА_3 у присутності спеціаліста, двох понятих, ОСОБА_5 та її захисника ОСОБА_6 та законного представника - матері ОСОБА_7 було проведено огляд ділянки місцевості за адресою: м. Київ, вул. Милославська, 2 .

Огляд місця події проведено 02 вересня 2024 року в період часу з 20 год. 01 хв. до 20 год. 35 хв.

У ході проведення огляду місця події, виявлено та вилучено:

- один поліетиленовий зіп-пакет із порошкоподібною речовиною білого кольору, який поміщено до спеціального пакета «Національна поліція України» № ICR 0014345;

- мобільний телефон Xiaomi Redmi IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 серійний номер НОМЕР_3 у чохлі із сім картою мобільного оператора ПрАТ «ВФ УКРАЇНА» із абонентським номером НОМЕР_4 , який поміщено до спеціального пакета «Національна поліція України» ICR 0014338;

- коробку із пральним порошком «Welli» та упакування посилки «Нова пошта» картонна коробка з маркуванням № НОМЕР_5 , які поміщено до спеціального пакета «Україна МВС Експертна служба» № 1720509.

Жодних зауважень та скарг, зокрема, щодо порушень порядку проведення слідчої дії, здійснення психологічного чи будь-якого іншого тиску, інші порушення прав та законних інтересів пані ОСОБА_5 , ані інші учасники слідчої дії не висловлювали та відповідно протокол таких зауважень не містить. У матеріалах провадження відсутні й будь-які інші скарги щодо неправомірних дій з боку працівників поліції під час проведення цієї слідчої дії.

Захисник ОСОБА_6 підписала протокол огляду місця події, в якому зазначено, що ОСОБА_5 добровільно надала мобільний телефон для вилучення.

Згідно з постановою дізнавача у кримінальному провадженні від 02.09.2024 вилучений під час огляду мобільний телефон Xiaomi Redmi IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 серійний номер НОМЕР_3 у чохлі із сім картою мобільного оператора ПрАТ «ВФ УКРАЇНА» із абонентським номером НОМЕР_4 , який поміщено до спеціального пакета "Національна поліція України" ICR 0014338 та коробку із пральним порошком «Welli» та упакування посилки «Нова пошта» картонна коробка з маркуванням № НОМЕР_5 , які поміщено до спеціального пакета «Україна МВС Експертна служба» № 1720509 визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

При вирішенні клопотання слідча суддя враховує, що:

- власник тимчасово вилученого майна не є ні обвинуваченим, ні підозрюваним у вказаному кримінальному провадженні;

- власник тимчасово вилученого майна є неповноліньою особою.

Відповідно до частини сьомої статті 237 КПК України вилучені під час огляду речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Згідно з частинами першою та другою статті 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене в частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватись та розпоряджатись певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення. Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що:

1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди;

2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення;

3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом;

4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Відповідно до абзацу першого статті 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Забороняється тимчасове вилучення електронних інформаційних систем, комп`ютерних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку, крім випадків, коли їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, або якщо такі об`єкти отримані в результаті вчинення кримінального правопорушення чи є засобом або знаряддям його вчинення, а також якщо доступ до них обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту (абзац третій статті 168 КПК України).

Арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, який застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження, та полягає у тимчасовому позбавленні права на відчуження, розпорядження та/або користування майном (частина перша, пункт 7 частини другої статті 131, частина перша статті 170 КПК України).

Згідно з частинами першою та другою статті 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, та він допускається виключно з метою забезпечення:

- збереження речових доказів;

- спеціальної конфіскації;

- конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

- відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Для кожної з правових підстав арешту (мети його накладення) кримінальний процесуальний закон визначає додаткові обставини, які мають враховуватися слідчим суддею.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна, який накладається з метою забезпечення збереження речових доказів, слідчий суддя має враховувати (частина третя статті 170, частина друга статті 173 КПК України):

- правову підставу для арешту майна;

- відповідність майна критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України;

- можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні;

- розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;

- наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Також на особу, яка подала клопотання про арешт майна, покладено обов`язок довести (частина перша статті 173 КПК України):

- необхідність такого арешту;

- наявність ризику приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження майна.

Враховуючи загальні підстави застосування заходів забезпечення кримінального провадження, передбачені частиною третьою статті 132 КПК України, арешт майна не допускається, якщо не буде доведено, що:

- існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;

- потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора;

- може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

При цьому, у статті 100 КПК України визначено, що на речові докази може бути накладено арешт в порядку статей 170-174 КПК України та згідно з частинами другої та третьої статті 170 КПК України слідчий суддя накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що воно відповідає критеріям, визначеним в частині першій статті 98 цього Кодексу.

Згідно з частиною третьою статті 170 КПК України з метою збереження речових доказів, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 "Речові докази" КПК України.

Як вже зазначалось, слідча звернувся із даним клопотанням, у якому прохав накласти арешт з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до частини першої статті 84 КПК України доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Одним з процесуальними джерел доказів є, зокрема, речові докази.

Відповідно до частини першої статті 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з частиною першою статті 91 КПК України у кримінальному провадженні підлягають доказуванню, серед іншого, подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення); винуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення тощо.

Під час досудового розслідування та судового розгляду кримінальних правопорушень, вчинених неповнолітніми, крім обставин, передбачених статтею 91 цього Кодексу, також з`ясовуються, зокрема, також наявність дорослих підбурювачів та інших співучасників кримінального правопорушення (пункт 4 частини першої статті 485 КПК України).

Встановлені обставини переконують слідчого суддю у тому, що такий мобільний телефон відповідає критеріям речових доказів, адже може містити інформацію щодо обставин вчинення кримінального правопорушення.

Слідчий суддя враховує, що відповідно до частини другої статті 168 КПК України забороняється тимчасове вилучення електронних інформаційних систем, комп`ютерних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку, крім випадків (1) коли їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, або (2) якщо такі об`єкти отримані в результаті вчинення кримінального правопорушення чи є засобом або знаряддям його вчинення, а також (3) якщо доступ до них обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту.

Слідча суддя враховує, що відповідно до частини п`ятої статті 132 КПК України для оцінки потреб досудового розслідування слідчий суддя або суд зобов`язаний врахувати можливість без застосованого заходу забезпечення кримінального провадження отримати речі і документи, які можуть бути використані під час судового розгляду для встановлення обставин у кримінальному провадженні.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Арешт майна у вигляді заборони володіти, користуватися та розпоряджатися мобільним телефоном відповідає потребам досудового розслідування у збереженні речового доказу, оскільки його надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження його змісту. для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

Слідча суддя також враховує розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб (п. п. 5, 6 частина друга статті 173 КПК). Власник майна ніде не навчається, мобільний телефон не використовується для здійснення дистанційного навчання.

Обраний судом захід забезпечення кримінального провадження є тимчасовим, обумовлений метою проведення досудового розслідування, його межі у часі окреслені строками, які в свою чергу чітко регламентуються нормами статті 219 КПК України.

Разом з цим, надалі власник майна має право звернутися із клопотанням про скасування цього арешту і вилучене майно йому буде повернуто згідно положень статті 174 КПК України.

Підсумовуючи викладене, слідчий суддя, враховуючи принцип розумності та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, вважає, що для виконання завдань кримінального процесуального законодавства наявні правові підстави, визначені пунктом 1 частиною другою та частиною третьої статті 170 КПК, для накладення арешту на майно, оскільки воно має значення речового доказу у даному кримінальному провадженні.

Керуючись ст.ст. 170-173, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого дізнавача ВД Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , погодженого прокурором Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 про накладення арешту на майно - задовольнити.

Накласти арешт на майно, а саме на мобільний телефон Xiaomi Redmi IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 серійний номер НОМЕР_3 у чохлі із сім картою мобільного оператора ПрАТ «ВФ УКРАЇНА» із абонентським номером НОМЕР_4 , який вилучений 02.09.2024 у ході проведення огляду місця події, за адресою: м. Київ, вул. Милославська, 2 та поміщено до спеціального пакета «Національна поліція України» ICR 0014338 та упакування «Нова пошта» картонна коробка з маркуванням № НОМЕР_5 та коробка із пральним порошком «Welli», які поміщено до спеціального пакета «Україна МВС Експертна служба» № 1720509, з метою збереження речового доказу.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не викликалась в суд протягом 5 днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя ОСОБА_8