УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 вересня 2024 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

підозрюваного ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання старшого слідчого в ОВС 4 відділу 1 управління досудового розслідування Головного слідчого управління СБ України ОСОБА_7 , погоджене прокурором Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про зміну запобіжного заходу з застави на запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із визначенням розміру застави, відносно:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Мальчевсько-Полнінська Міллеровського району Ростовської області російської федерації, громадянина України, одруженого, маючого на утриманні двох неповнолітніх дітей, особи з обмеженими можливостями ІІ групи, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 114-1, ч. 3 ст. 369, ст. 368-5 КК України, у кримінальному провадженні №0000563, відомості відносно якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 20.06.2024 року,

В С Т А Н О В И В :

До Шевченківського районного суду міста Києва надійшло клопотання старшого слідчого в ОВС 4 відділу 1 управління досудового розслідування Головного слідчого управління СБ України ОСОБА_7 , погоджене прокурором Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про зміну запобіжного заходу з застави на тримання під вартою відносно ОСОБА_6 .

Клопотання обґрунтовується тим, що Головним слідчим управління СБ України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000563 від 20.06.2024 за підозрою ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 114-1, ч. 3 ст. 369 КК України, ОСОБА_9 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 114-1, ч. 3 ст. 369 КК України та ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 114-1, ч. 3 ст. 369, ст. 368-5 КК України.

Обґрунтовуючи подане клопотання, слідчий зазначає, що громадянин України ОСОБА_6 підозрюється у наданні службовій особі - начальнику Центральної військово-лікарської комісії Збройних Сил України полковнику медичної служби ОСОБА_10 неправомірної вигоди за вчинення ним в інтересах того, хто надає таку вигоду, дій з використанням наданого йому службового становища, за попередньою змовою групою осіб, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України.

Також, громадянин України ОСОБА_6 підозрюється у перешкоджанні законній діяльності Збройних Сил України у період воєнного стану, за попередньою змовою групою осіб, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 114-1 КК України

Слідчий у клопотанні зазначає, що 15.08.2024 у зазначеному кримінальному провадженні, в порядку п. 2 ч. 1 ст. 208 КПК України та п. 6 ч. 1 ст. 615 КПК України, затримано ОСОБА_6 .

16.08.2024 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 114-1, ч. 3 ст. 369 КК України.

17.08.2024 ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва до підозрюваного ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 58 діб, тобто до 13.10.2024 включно.

03.09.2024 ухвалою Київського апеляційного суду скасовано ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 17.08.2024 та постановлено нову ухвалу, якою до підозрюваного ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою та визначено заставу у розмірі 1 000 000 грн.

05.09.2024 за підозрюваного ОСОБА_6 внесено заставу.

В той же час, під час здійснення досудового розслідування встановлені нові обставини вчинення ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ст. 368-5 КК України,.

05.09.2024 о 16: 29 хв. ОСОБА_6 на підставі п. 6 ч. 1 ст. 615 КПК України затримано за підозрою у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 114-1, ч. 3 ст. 369, ст. 368-5 КК України.

05.09.2024 ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри та про нову підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 114-1, ч. 3 ст. 369, ст. 368-5 КК України.

Враховуючи викладене, ОСОБА_6 , окрім іншого підозрюється у незаконному збагаченні, тобто набутті особою, уповноваженою на виконання функцій держави, місцевого самоврядування, активів, вартість яких більше ніж на шість тисяч п`ятсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян перевищує її законні доходи, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 368-5 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_6 інкримінованих йому вищевказаних кримінальних правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: - повідомленням про вчинення кримінального правопорушення

№ 17/1/2/1-2952нт від 20.06.2024; заявою громадянина України ОСОБА_10 від 19.06.2024; листом ДВКР СБ України щодо виконання доручення слідчого

№ 17/1/2/1-2970нт від 21.06.2024; заявою громадянина України ОСОБА_10 від 25.06.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 25.06.2024; рапортом про виявлене кримінальне правопорушення № 6/4-2970нт від 24.06.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 05.07.2024; протоколом добровільної видачі та огляду предметів від 05.07.2024; - листом ДВКР СБ України щодо виконання доручення слідчого № 17/1/2/1-3523нт від 29.07.2024; листом ДВКР СБ України щодо виконання доручення слідчого № 17/1/2/1-2511нт від 26.07.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 02.08.2024; протоколом добровільної видачі грошових коштів (купюр), інших предметів та огляду від 02.08.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 07.08.2024; протоколом добровільної видачі грошових коштів (купюр), інших предметів та огляду від 07.08.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 13.08.2024; протоколом добровільної видачі грошових коштів (купюр), інших предметів та огляду від 13.08.2024. протоколом за результатами проведення негласних слідчих (розшукових) дій від 20.08.2024; протоколом за результатами проведення негласних слідчих (розшукових) дій від 21.08.2024; протоколом огляду від 04.09.2024 сайту НАЗК, а саме декларації ОСОБА_6 за 2023 рік; іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Обставиною, яка виникла після застосування попереднього запобіжного заходу є повідомлення ОСОБА_6 05.09.2024 про нову підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 368-5 КК України. Вказана обставина зумовлює виникнення у кримінальному провадженні нових ризиків, передбачених ст. 177 КПК України

В обґрунтування свого клопотання про зміну запобіжного заходу з застави на тримання під вартою з визначенням застави більшого розміру слідчим зазначено, що обставиною, яка виникла після обрання попереднього запобіжного заходу є повідомлення ОСОБА_6 05.09.2024 про нову підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 368-5 КК України. Вказана обставина зумовлює виникнення у кримінальному провадженні нових ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. Так, ОСОБА_6 за зміненою підозрою інкримінується діяння, які відповідно до ст. 12 КК України віднесено до тяжких злочинів, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 10 років у зв`язку з чим є всі підстави вважати, що останній може переховуватися від органу досудового розслідування та суду; знищити, спотворити або сховати будь-яку із речей, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на інших підозрюваних та свідків у даному кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншими чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, що свідчить про те, що інший більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою не достатній для запобігання вищевказаним ризикам та не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Відтак, на думку слідчого, підозрюваному ОСОБА_6 необхідно змінити запобіжний захід з застави на запобіжний захід у вигляді тримання визначення застави в розмірі 30 280 000 гривень.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримав подане слідчим клопотання та просив задовольнити його у повному обсязі, зазначивши про те, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, зазначених у ст. 177 КПК України, відтак ОСОБА_6 необхідно змінити запобіжний захід та застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Захисник ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечував, щодо клопотання прокурора вказавши, що змінена підозра являється необґрунтованою, ризики зазначені прокурором не підтвердженні. Крім того, захисник вказав на незадовільний стан здоров`я підозрюваного, а тому просив відмовити в клопотанні

Захисник ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання і застосування до ОСОБА_6 найбільш суворого запобіжного заходу та зазначив, що висунута підозра на даний час не є обґрунтованою та не підтверджується у повній мірі зібраними доказами. Крім того, адвокат зазначив, що ризики позапроцесуальної поведінки підозрюваного також є не доведеними, а тому просив суд відмовити в клопотанні прокурора.

Підозрюваний ОСОБА_6 підтримав позицію свого захисників і також просив відмовити у задоволенні клопотання сторони обвинувачення про зміну запобіжного заходу.

Слідчий суддя, заслухавши учасників судового засідання, дослідивши матеріали клопотання, дійшов висновку про наступне.

Так, слідчим суддею встановлено та матеріалами клопотання підтверджено, що Головним слідчим управління СБ України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000563 від 20.06.2024 за підозрою ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 114-1, ч. 3 ст. 369 КК України, ОСОБА_9 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 114-1, ч. 3 ст. 369 КК України та ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 114-1, ч. 3 ст. 369, ст. 368-5 КК України.

16.08.2024 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 114-1, ч. 3 ст. 369 КК України.

17.08.2024 ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва до підозрюваного ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 58 діб, тобто до 13.10.2024 включно.

03.09.2024 ухвалою Київського апеляційного суду скасовано ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 17.08.2024 та постановлено нову ухвалу, якою до підозрюваного ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою та визначено заставу у розмірі 1 000 000 грн.

05.09.2024 за підозрюваного ОСОБА_6 внесено заставу.

05.09.2024 о 16: 29 хв. ОСОБА_6 на підставі п. 6 ч. 1 ст. 615 КПК України затримано за підозрою у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 114-1, ч. 3 ст. 369, ст. 368-5 КК України.

05.09.2024 ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри та про нову підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 114-1, ч. 3 ст. 369, ст. 368-5 КК України.

Так, частиною 2 статті 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та порядку, встановлених законом.

Відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно з ст. 7 КПК України кримінальне провадження здійснюється на засадах, в тому числі, верховенства права, згідно якої людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави, законності, згідно якої під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства, а також забезпечення права на свободу та особисту недоторканність, згідно якої ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 200 КПК України прокурор, слідчий за погодженням з прокурором має право звернутися в порядку, передбаченому статтею 184 цього Кодексу, до слідчого судді, суду із клопотанням про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування, зміну або покладення додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу, чи про зміну способу їх виконання.

У клопотанні про зміну запобіжного заходу обов`язково зазначаються обставини, які: виникли після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу; існували під час прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу, але про які слідчий, прокурор на той час не знав і не міг знати.

Відповідно до частини 1 статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до статті 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Згідно статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Не вдаючись до детального аналізу, оцінки дій, винуватості особи та не порушуючи презумпції невинуватості на цій стадії кримінального провадження, слідчий суддя повинен пересвідчитись, що повідомлена підозра є обґрунтованою, тобто такою, що передбачає наявність достатніх даних, які б могли переконати об`єктивного та стороннього спостерігача у тому, що особа могла вчинити правопорушення у якому її підозрюють.

З урахуванням письмових доказів, що додані до клопотання та досліджені в судовому засіданні, здійснюючи їх оцінку за своїм внутрішнім переконанням, слідчий суддя, приходить до висновку, що повідомлена ОСОБА_6 підозра у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 114-1, ч. 3 ст. 369, ст. 368-5 КК України, не може вважатись не обґрунтованою, а докази, надані органом досудового розслідування, є, на даний час, досить вагомими, щоб свідчити про причетність ОСОБА_6 до кримінальних правопорушень, що йому інкримінуються.

Крім того, необхідно також зазначити, що під час застосування до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу, слідчим суддею також перевірялась наявність обґрунтованості підозри у вчиненні кримінального правопорушення.

При цьому, слідчий суддя зазначає, що на стадії досудового розслідування кримінального провадження останній не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування відносно нього запобіжного заходу.

Питання доведеності вини підозрюваного у скоєнні інкримінованих кримінальних правопорушень і правильності кваліфікації його дій є предметом дослідження досудового розслідування і судового розгляду справи по суті.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відзначає, що ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що підозрюваний однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити. Отже, ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слід вважати наявними за умови достатньої їх ймовірності.

Як обов`язковий критерій застосування запобіжного заходу ризик кримінального провадження має прогностичний характер, його визначення у конкретний проміжок часу спрямоване на усунення негативного впливу на кримінальне провадження в майбутньому. Безумовно, наявність заявлених ризиків має обґрунтовуватися, а продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, - бути у взаємозв`язку з ними. Однак, в переважній більшості випадків, враховуючи їх вірогідний характер, класичні категорії доказування, притаманні судовому процесу, при їх обґрунтуванні не застосовуються. При встановленні ризиків кримінального провадження слідчий суддя застосовує стандарт достатності підстав вважати, що підозрюваний може вдатися до дій на шкоду кримінальному провадженню. Оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, слідчий суддя має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності поза процесуальних дій зазначеної особи.

Досліджуючи питання наявності зазначених слідчим та прокурором ризиків, для зміни запобіжного заходу, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, спотворити або сховати будь-яку із речей, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на інших підозрюваних та свідків у даному кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншими чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, слідчий суддя зазначає таке.

Слідчий суддя оцінює наявність ризику можливості переховування підозрюваного, як цілком ймовірний в майбутньому, з огляду на додані до клопотання слідчого матеріали, при цьому враховуючи також тяжкість можливого покарання у разі визнання підозрюваного винним у вчиненні тяжких кримінальних правопорушень, у вчиненні яких він підозрюється, що може спонукати його до вчинення спроби ухилитися.

Ризик переховування від правосуддя обумовлюється можливістю притягнення до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, суворістю передбаченого покарання у виді позбавлення волі на строк до десяти років позбавлення волі.

Водночас, небезпеку переховування не можна вимірювати тільки залежно від суворості можливого покарання, її треба визначати, зокрема, з урахуванням характеру підозрюваного, його моральних якостей, наявності у нього коштів, зв`язків з державою, у якій його переслідують.

Так, наявність у підозрюваного на утриманні неповнолітніх дітей, дружини, місця роботи хоча і мінімізує ризик переховування ОСОБА_6 від органу досудового розслідування та суду, однак повністю його не виключає.

Слідчим суддею також враховано вік підозрюваного, майновий стан, обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого він підозрюється, характер вчинення якого свідчить про зневажливе ставлення до норм моралі, до норм закону, а також вчинення тяжкого злочину, який має високий ступінь суспільної небезпеки, наявність у кримінальному провадженні реальних ознак справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи підозрюваного, а також суспільно-політичну ситуацію на даний час та повномасштабне збройне вторгнення російської федерації на територію України, за умов проведення відповідними силовими підрозділами України бойових дій, направлених на протистояння збройним силам російської федерації та деокупацію окремих територій України, небезпека вчинення підозрюваним вищезазначених дій носить підвищений характер, що в своїй сукупності з іншими характеризуючими ознаками підтверджує ймовірність свідомої позапроцесуальної поведінки підозрюваного.

Крім того, надаючи оцінку можливості підозрюваним здійснення впливу на свідків та інших підозрюваних у даному кримінальному провадженні, слідчий суддя виходить із передбаченої КПК України процедури отримання, зокрема, свідчень від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування свідчення отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК України).

Також ґрунтуються на матеріалах клопотання і доводи сторони обвинувачення про наявність ризику знищення, приховування або спотворення речей та документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, оскільки досудове розслідування на даний час триває та органом досудового розслідування продовжується збір доказів для встановлення всіх обставин у даному кримінальному провадженні.

Крім того, за результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів, викладених стороною обвинувачення та стороною захисту, слідчий суддя вважає, що також існує ризик, що ОСОБА_6 може вчинити інше кримінальне правопорушення та/або продовжити свою злочину діяльність, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Таким чином, слідчий суддя вважає доведеними наявність заявлених ризиків, передбачених статтею 177 КПК України.

Беззаперечних даних, які б виключали вказані ризики, слідчим суддею на даний час не встановлено.

Слідчим суддею також враховано, що ОСОБА_6 підозрюється, зокрема, у вчиненні кримінального правопорушення, яке відноситься до тяжкого злочину, вагомість доказів щодо його можливої причетності до вчинення кримінального правопорушення, покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винним, значний суспільний резонанс, з урахуванням встановлених ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, тих обставин, що суду не надано даних на підтвердження таких достатніх стримуючих факторів, які б переважали встановлений високий ступінь ризику переховування від органів досудового розслідування та суду, здійснення перешкод органу досудового розслідування, можливість здійснення ним впливу на свідків, а також вчинення іншого кримінального правопорушення, а тому, враховуючи викладене, у слідчого судді відсутні підстави вважати, що перебуваючи на менш суворому запобіжному заході, ніж тримання під вартою, можливо забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

В той же час, будь-яких даних на підтвердження поганого стану здоров`я підозрюваного ОСОБА_6 або існування інших обставин, які б виключали можливість тримання під вартою останнього, слідчому судді не надано.

Враховуючи вказане, з метою запобіганням спробам підозрюваного ухилитись від досудового розслідування та суду і для забезпечення виконання процесуальних рішень, слідчий суддя приходить до висновку частково задовольнити клопотання та змінити запобіжний захід застосований відносно підозрюваного ОСОБА_6 у вигляд застави в на запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з можливістю внесення застави.

При вирішенні питання про визначення розміру застави, слідчим суддею серед іншого, приймається до уваги особиста ситуація підозрюваного, зокрема, сума коштів яка була вилучена при проведенні ряду обшуків, а також враховується матеріальний стан останнього.

Так, за змістом ч. 1 ст. 182 КПК України, застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

Згідно з ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні: тяжкого злочину - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; особливо тяжкого злочину - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Положеннями ч. 5 ст. 182 КПК України визначено, що у виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Отже, з одного боку, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати утримувала б підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншого - не має бути таким, що є завідомо непомірним для цієї особи та призводить до неможливості виконання застави.

З аналізу ч. 4 ст. 182 КПК України вбачається, що при визначені розміру застави слідчий суддя повинен врахувати: обставини кримінального правопорушення; майновий та сімейний стан підозрюваного; інші дані про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 КПК України; помірність обраного розміру застави та можливість її виконання.

Враховуючи викладене, слідчий суддя вважає, що розмір застави, визначений підозрюваному ОСОБА_6 повинен у повній мірі гарантувати виконання покладених на нього обов`язків. Цей розмір повинен бути таким, щоб загроза її втрати утримувала б підозрюваного від порушення встановлених процесуальними нормами та/або покладених судом на нього обов`язків, забезпечувала його належну процесуальну поведінку, та не була надмірною. Водночас, слідчий суддя також враховує, що застава може бути внесена, як самим підозрюваним, так і іншою фізичною та/або юридичною особою (заставодавцем), що передбачено ч. 2 ст. 182 КПК України.

З огляду на наведене, слідчий суддя дійшов висновку, що застава в розмірі 18 200 000 у разі її внесення для підозрюваного ОСОБА_6 з покладеними на нього обов`язками, забезпечуватиме належну процесуальну поведінку підозрюваного та запобігатиме існуючим ризикам.

Керуючись ст.ст 176, 177, 178, 179, 182, 193, 194, 196, 200, 201 КПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання старшого слідчого в ОВС 4 відділу 1 управління досудового розслідування Головного слідчого управління СБ України ОСОБА_7 , про зміну запобіжного заходу - задовольнити частково.

Змінити застосований до підозрюваного ОСОБА_6 , ухвалою Київського апеляційного суду від 03.09.2024 року (справа № 761/30324/24 (№11-сс/824/5746/2024), запобіжний захід у виді застави на запобіжний захід у виді тримання під вартою із визначенням розміру застави.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Строк дії ухвали про тримання підозрюваного ОСОБА_6 , під вартою визначити, в межах строку досудового розслідування, а саме до 15 жовтня 2024 включно.

Визначити для ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, який перевищує 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, а саме в розмірі 18 200 000 (вісімнадцять мільйонів двісті тисяч) гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншими фізичними або юридичними особами (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації в м. Києві для внесення застави (отримувач - ТУ ДСА України в місті Києві, , МФО 820172, банк - Державна казначейська служба України м. Київ, р/р № UA1012089, призначення платежу: застава за… (П.І.Б., дата народження особи, за яку вноситься застава), згідно ухвали… (назва суду) від… (дата ухвали) по справі № …, внесені (П.І.Б. особи, що вносить заставу).

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про продовження застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

Покласти на підозрюваного, у випадку внесення застави обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:

-прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді та суду за їх першою вимогою;

- не відлучатися з населеного пункту, де проживає, без дозволу слідчого, прокурора чи суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

-утримуватися від спілкування з свідками та іншими підозрюваними у даному кримінальному провадженні.

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Визначити строк дії обов`язків, визначених для підозрюваного ОСОБА_6 , в межах терміну досудового розслідування, однак не більше 2 (двох) місяців з моменту внесення застави в розмірі, визначеному судом.

Роз`яснити підозрюваному, що в разі внесення застави і з моменту звільнення підозрюваного з-під варти у зв`язку з внесенням застави, встановленої в даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти, у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

В разі, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді або до суду без поважних причин або не повідомить про причини неявки, застава звертається в дохід держави, зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України і використовується в порядку, встановленому законом для використання судового збору.

Контроль за виконанням ухвали покладається на слідчого та прокурора.

В решті вимог клопотання - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_11