печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 липня 2024 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисників підозрюваного ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Києві клопотання захисника ОСОБА_4 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 , про зміну запобіжного заходу

ВСТАНОВИВ:

Захисник ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді з клопотанням про зміну запобіжного заходу стосовно підозрюваного ОСОБА_6 в частині розміру застави, а саме встановити її у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 242 240 гривень.

У судовому засіданні захисники підозрюваного підтримали клопотання в повному обсязі, з підстав викладених у ньому та зазначили, що розмір застави є непомірною для підозрюваного, підозрюваний підтримав думку своїх захисників.

Прокурор у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, зазначивши, що існують ризики, передбачені ст.177 КПК України.

Вивчивши клопотання, дослідивши долучені до нього документи, заслухавши думку учасників кримінального провадження, слідчий суддя приходить наступного висновку.

Судовим розглядом встановлено, що слідчими Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань за процесуального керівництва Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке 28.03.2024 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000256, яке об`єднано з кримінальним провадженням № 0000264, за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст. 368-5, ч. 1 ст. 366-2 КК України.

21.03.2024 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 368-5 КК України.

22.03.2024 ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва до підозрюваного ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 19.05.2024 та визначено альтернативний запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 2 000 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 6 056 000 грн.

22.04.2024 ухвалою колегії суддів Київського апеляційного судускасовано вказану ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 22.03.2024 та постановлено нову ухвалу, якою до ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 19.05.2024 (включно), та одночасно визначено заставу у розмірі 30 280 000 грн, що дорівнює 10 000 розмірам прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

30.04.2024 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366-2 КК України.

13.05.2024 постановою заступника Генерального прокурора строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжено до трьох місяців, тобто до 21.06.2024.

14.05.2024 ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_6 , продовжено до 12.06.2024 та визначено заставу у розмірі 10 000 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 30 280 000 грн.

10.06.2024 ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000256 від 28.03.2024 за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 366-2, ст. 368-5 КК України, продовжено до 6 (шести) місяців, а саме до 21.09.2024.

12.06.2024 ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва запобіжний західу вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_6 продовжено до 10.08.2024 та визначено заставу у розмірі 10 000 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 30 280 000 грн.

Статтею 22 КПК України презюмується принцип змагальності сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення та стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 201 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Згідно ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Слід відмітити, що метою застосування запобіжного заходу, зокрема, є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та одночасно такий запобіжний захід повинен бути обраний пропорційно до наявних ризиків та у світлі фактичних обставин справи, задля недопущення порушень прав особи підозрюваного та меті, яку переслідує кримінальне провадження.

Як вбачається з матеріалів клопотання та заперечень прокурора, до ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та одночасно визначено альтернативний запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 30 280 000 грн, що становить 10 000 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що на думку сторони захисту є непомірною для підозрюваного сумою.

Так, відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням окрім обставин кримінального правопорушення, ще й майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Суд вважає, що у цьому контексті, помірність розміру застави не означає її відповідність вартості усіх активів підозрюваного.

ЄСПЛ неодноразово наголошував, що необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (рішення від 23.09.1982 року у справі «Єпорронг та Льон рот проти Швеції»).

Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти.

Таке співвідношення неможливе у ситуації коли для внесення розміру застави підозрюваний вимушений: 1) продавати свою нерухомість або інше майно; 2) отримувати кредитні грошові кошти під заставу або інше забезпечення; 3) зупиняти або закривати бізнес; 4) істотним чином змінювати свій спосіб життя.

Суд бере до уваги доводи сторони захисту, щодо непомірності для підзахисного застави у розмірах, що перевищує вимоги передбачені п. 2 ч. 5 ст. 182 УПК України, оскільки вони підтверджуються фактичними обставинами - подальшим перебуванням під вартою підзахисного ОСОБА_6 під вартою протягом всього строку запобіжного заходу понад 3 місяці, тобто фактично безальтернативність застосованого до підозрюваного запобіжного заходу.

Дійсно, інкриміновані підозрюваному діяння, є тяжкими, проте сама по собі тяжкість діянь, які наразі є недоведеними, ймовірно спричинена шкода та ризики, на які посилається прокурор, зокрема ризик переховування від органу досудового розслідування, впливу на свідків та ризик знищення та спотворення доказів, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, не можуть бути підставою для визначення розміру застави, у розмірі 30 280 000 грн.

Виходячи з мети застави, головним критерієм, за яким має бути визначений розмір застави є його достатність для забезпечення виконання підозрюваним його процесуальних обов`язків.

Саме така позиція міститься в рішеннях Європейського суду з прав людини.

Згідно з рішенням у справі «Мангурас проти Іспанії» суд зазначив, що суму застави необхідно оцінювати за ступенем впевненості, що можлива перспектива втрати застави буде діяти як достатній стримуючий фактор, щоб розвіяти будь-яке бажання втекти.

Аналогічної думки ЄСПЛ дотримався в справі «Істоміна проти України» де зазначив, що гарантії передбачені пунктом 3 статті 5 Конвенції мають на меті забезпечити не відшкодування будь-яких збитків, а лише присутність обвинуваченого на судовому засіданні.

Отже, при визначенні розміру застави суд в першу чергу має враховувати майновий та сімейний стан підозрюваного, інші дані про його особу. А вже потім обставини, зокрема, щодо вагомості доказів обвинувачення, тяжкості покарання та наявності збитків.

Так, судовим розглядом встановлено, що досудове розслідування триває з квітня 2023 року, тобто майже рік до затримання ОСОБА_6 та застосування до нього відповідного запобіжного заходу він з`являвся на всі виклики слідчого за першою вимогою, надавав необхідні пояснення та документи, що свідчить про належну процесуальну поведінку, а протилежне прокурором не доведено.

Окрім цього, суд бере до уваги, що ОСОБА_6 має на утриманні трьох дітей, майже 20 років є військовослужбовцем та має позитивну храктеристику за місцем служби.

З огляду на встановлені ризики, враховуючи при цьому особу підозрюваного, обсяг доказової бази, який вже зафіксований в матеріалах кримінального провадження, суд приходить до висновку про можливість зменшення розміру застави як запобіжного заходу, застосованого до підозрюваного ОСОБА_6 відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України.

Разом з тим, суд бере до уваги положення ч. 5 ст. 182 КПК, що розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, враховуючи, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, які є тяжкими, слідчий суддя вважає, що застава в розмірі 991 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, як передбачено ч.2 п.5 ст.182 КПК України, буде достатньою для забезпечення виконання підозрюваним його процесуальних обов`язків, відтак клопотання захисника ОСОБА_4 підлягає частковому задоволенню.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 29 Конституції України, ст.176-178, 182, 183, 196, 201, 309, 376 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

Клопотання захисника ОСОБА_4 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 , - задовольнити частково.

Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, застосований до ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - залишити без змін, змінивши розмір застави, встановивши її у розмірі 991 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 3 000 748 (три мільйони сімсот сорок вісім) гривень.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1