Провадження №: 1-кс/755/3701/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"20" листопада 2024 р. слідча суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання старшого слідчого СВ Дніпровського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_5 , погоджене прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Київ, громадянина України, з середньою спеціальною освітою, не працевлаштованого, неодруженого, який має на утриманні дітей 2014 та 2018 р.н., зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003818 від 12 листопада 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України,

в с т а н о в и л а:

старший слідчий СВ Дніпровського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_5 , за погодженням прокурора Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , звернувся до слідчої судді із зазначеним клопотанням.

Вимоги клопотання обґрунтовані тим, що у провадженні слідчого відділу Дніпровського УП ГУ НП в м. Києві знаходяться матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0003818 від 12.11.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 296 КК України.

Під час досудового розслідування встановлено, що 12.11.2024 року приблизно о 18 год 20 хв, ОСОБА_6 разом із ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , перебували у приміщенні магазину «Екомаркет», що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 .

В цей час, ОСОБА_6 групою осіб разом із ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , з хуліганських мотивів, діючи з прямим умислом, спрямованим на грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю, ігноруючи загальноприйняті правила поведінки у суспільстві, в зазначений день, час та місці, порушуючи спокій громадян у вечірній час, з формальних підстав спровокували конфлікт з потерпілим ОСОБА_10 , який став приводом для подальшого виконання злочинного умислу, направленого на вчинення хуліганських дій.

У подальшому, реалізуючи злочинний умисел спрямований на грубе порушення громадського порядку, ОСОБА_6 групою осіб разом із ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , перебуваючи у громадському місці, у присутності сторонніх осіб, усвідомлюючи, що їх дії носять суспільно-небезпечний характер, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, діючи з прямим умислом та особливою зухвалістю, з хуліганських мотивів, ігноруючи норми моралі та етики в хаотичному порядку почали наносити тілесні ушкодження потерпілому ОСОБА_10 та на неодноразові намагання припинити хуліганські дії з боку оточуючих громадян, умисно продовжували заподіювати тілесні ушкодження потерпілому, тим самим створивши реальну загрозу здоров`ю останнім та спокою громадян.

Таким чином, ОСОБА_6 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України, а саме у хуліганстві, тобто грубому порушенні громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю, групою осіб.

У вчиненні зазначеного кримінального правопорушення підозрюється: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Києва, українець, громадянин України, з середньою освітою, офіційно не працевлаштований, зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий.

19.11.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою для застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним злочину проти громадського порядку та моральності, а саме кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до чотирьох років, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 , покладених на нього процесуальних обов`язків, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, а також запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, вчинити інше кримінальне правопорушення, тобто в межах вказаного кримінального провадження існують ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Ризики повністю підтверджуються матеріалами кримінального провадження і саме запобіжний захід у вигляді домашнього арешту щодо підозрюваного ОСОБА_6 , на даний час забезпечить виконання останнім покладених на нього процесуальних обов`язків і надасть можливість досягти органу досудового розслідування завдань, передбачених ст. 2 КПК України, а саме: захист особи від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування з тим, щоб кожний хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини.

Жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Так, обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту спрямоване на забезпечення посилення контролю за місцем перебування останнього, виконання ним процесуальних обов`язків, попередження вчинення інших кримінальних правопорушень, продовження протиправної діяльності.

Більш м`які запобіжні заходи призведуть до продовження злочинної діяльності, нададуть змогу переховуватись від органу досудового розслідування і суду, впливати на свідків, інших осіб та на розслідування кримінального провадження. Характер вчинених злочинних дій свідчить про зневажливе ставлення до норм моралі, норм закону.

Неможливість застосування запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_4 , у вигляді особистого зобов`язання пов`язана з тим, що ОСОБА_6 , не будучи позбавленим можливості вільного пересування та вибору місця проживання, може вчиняти злочини або спробувати переховуватися від органів досудового розслідування та суду і поза межами м. Києва. Згідно п. 2 ст. 179 КПК України - однією з ознак виконання особистого зобов`язання є те, що підозрюваний зобов`язується не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду.

Неможливість застосування запобіжного заходу до ОСОБА_4 , у вигляді особистої поруки пов`язана з тим, що до органу досудового розслідування та суду не було звернення із письмовим зобов`язанням про те, що особа поручається за виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, відповідно до ст. 194 КПК України, і зобов`язується за необхідністю доставити його до органу досудового розслідування чи в суд на першу вимогу.

Все вищезазначене дає достатні підстави вважати, що підозрюваний при застосуванні більш м`якого запобіжного заходу, у подальшому може переховуватись від слідства та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Окрім того, тяжкість покарання є визначеним елементом при оцінці ризику ухилення від органу досудового розслідування та/або суду при обранні запобіжного заходу. Тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винним, з огляду на вірогідність переховування від органів досудового розслідування, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, вчинення іншого кримінального правопорушення, доводять ризики, передбачені ст. 177 КПК України. Тому, враховуючи перелічені ризики, вважаю, що саме такий запобіжний захід, може забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного ОСОБА_4 .

У судовому засіданні прокурор заявлене клопотання підтримав у повному обсязі. Просив задовольнити, враховуючи те, що підозрюваний ОСОБА_11 вчинив кримінальне правопорушення, яке за ступенем тяжкості відноситься до нетяжких злочинів, за який законом передбачене покарання до 5 років позбавлення волі, тому існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України.

Підозрюваний ОСОБА_11 у судовому засіданні не заперечував проти задоволення клопотання, пояснив, що жаліє, що опинився в цій ситуації, друзі покликали, він не хотів виходити, бо потрібно було на роботу, проте вмовили, він пішов в магазин, підійшов на касу, не знає що було на вулиці, за що побились, він вийшов і побачив, що потерпілий хотів задути балоном, він вдарив. Розуміє, що потрібно було не лізти до нього, більше не бив нікого, не думав, що вони далі будуть битись. Працює з батьком, допомагає замовляти автозапчастини, підробляє на клінінгу, зареєстрований за цією адресою, там проживає ще мати. Просив застосувати нічний домашній арешт, щоб міг працювати, допомагати дітям, діти не з ним живуть, не знав, що потерпілий працівник поліції, він був в магазині до цього, а після, що було не бачив, не було такого в планах, намагається обходити десятою стороною такі ситуації, дані не оновляв щодо військової служби.

За таких обставин, слідча суддя, заслухавши думки сторін кримінального провадження, дослідивши надані матеріали, дійшла такого висновку.

За вказаним фактом 12.11.2024 відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань та присвоєно реєстраційний номер № 0003818.

До матеріалів клопотання додані копії документів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження та долучено розписку підозрюваного щодо вручення йому копії клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, а також копії матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу. Таким чином, слідчим виконані вимоги ч. 3 ст. 184 КПК України.

19 листопада 2024 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України.

Вирішуючи питання про наявність підстав обрання запобіжного заходу - домашнього арешту, слідча суддя враховує вимоги ст. 177 КПК України.

Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення, що у даному випадку стороною обвинувачення дотримано, оскільки наявні, на цей час докази у провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного з цим злочином, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання істинних завдань КПК України визначених ст. 2.

Дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, слідча суддя у висновках, які зробив орган досудового розслідування щодо ОСОБА_4 чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановила.

У судовому засіданні, на думку слідчої судді, встановлена наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 доказами, зокрема: заявою про вчинене кримінальне правопорушення ОСОБА_10 ; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_10 ; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_12 ; протоколами огляду місця події; протоколами допитів свідків, зокрема працівників полку поліції особливого призначення №2, та працівників магазину «Екомаркет»; протоколом огляду відеозапису, на якому зафіксовану подію кримінального правопорушення; протоколом проведення впізнання за фотознімками за участі потерпілого ОСОБА_10 та іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Відповідно до ч. 1 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

У межах вказаного кримінального провадження прокурор вказав на такі існуючі ризики, як:

п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України - підозрюваний ОСОБА_6 , перебуваючи на свободі будучи обізнаним з мірою покарання, що передбачено санкцією статті, яка йому інкримінується, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

Слідча суддя враховує, що запобігання ризику переховування підозрюваного ОСОБА_4 від органів досудового розслідування та суду та перешкоджання ним розгляду кримінального провадження, становить суспільний інтерес, який полягає в забезпеченні відправлення судочинства, а тому вважає такі дії цілком вірогідними з огляду на покарання, яке загрожує ОСОБА_4 , оскільки він підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відноситься до нетяжких злочинів та за яке передбачено покарання до 5 років позбавлення волі.

п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України - підозрюваний ОСОБА_6 , може знищити, сховати або спотворити документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Слідча суддя критично ставиться до даного ризику, оскільки дана вказівка є формальною та не підтверджуються жодними матеріалами, долученими до клопотання.

п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України - підозрюваний ОСОБА_6 , перебуваючи на свободі може незаконно впливати на свідків та потерпілих у кримінальному провадженні,оскільки підозрюваний шляхом підмовляння, підкупу, погроз може схиляти їх до дачі неправдивих показань. Вагомою частиною доказової бази у вказаному кримінальному провадженні являються показання потерпілого та свідків, місце мешкання та роботи яких останньому відомі, що суттєво збільшує вищевказаний ризик.

Надаючи оцінку можливості підозрюваного ОСОБА_4 вплинути на свідків, слідча суддя враховує, що згідно чинного законодавства, суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання, а тому ризик впливу існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України - підозрюваний ОСОБА_6 , перебуваючи на свободі може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме не з`являтися за викликами до слідчого та прокурора для проведення слідчих та процесуальних дій, чим буде затягувати строки досудового розслідування.

Слідча суддя критично ставиться до даного ризику, оскільки дана вказівка є формальною та не підтверджуються жодними матеріалами, долученими до клопотання.

п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України - підозрюваний ОСОБА_6 , може продовжити вчинення аналогічних злочинів проти громадського порядку та моральності, а також вчиняти злочини проти власності, адже не має офіційно джерела доходу. На той факт, що підозрюваний ОСОБА_6 , може продовжити вчиняти інші кримінальні правопорушення аналогічного характеру, свідчить низький рівень правової свідомості та соціальної відповідальності підозрюваного. Аналізуючи даний ризик в контексті практики Європейського суду з захисту прав людини слід звернути увагу на позицію Суду щодо скоєння правопорушень: серйозність обвинувачення може служити для суду підставою для постановлення рішення про поміщення та утримання підозрюваного під вартою з метою запобігання спробі вчинення подальших правопорушень. Однак необхідно, щоб небезпека була явною, а запобіжний захід - необхідним в світлі обставин справи і, зокрема, біографії та характеристики особи, про яку йдеться (Clooth v. Belgium (Клоот проти Бельгії).

Слідча суддя критично ставиться до ризику вчинення ОСОБА_4 іншого кримінального правопорушення, передбачене п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки вказаний ризик є формальним та не підтверджується жодними матеріалами, долученими до клопотання.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, відповідно до ст. 178 КПК України, слідча суддя враховує, крім іншого, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винним у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, його вік, стан здоров`я, міцність його соціальних зв`язків, те, що він працевлаштований, хоч і не офіційно, неодружений, має на утриманні двох неповнолітніх дітей, має постійне місце проживання у м. Києві, є раніше не судимим.

Таким чином, враховуючи обставини, перераховані у ст. 178 КПК України, а також доведеність слідчим і прокурором під час судового розгляду клопотання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України, не може запобігти доведеним ризикам, зважаючи на необхідність виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також доведеність прокурором наявності всіх обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК України, слідча суддя приходить до висновків, що клопотання слідчої про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту є обґрунтованим.

Згідно ч. 5 ст. 194 КПК України, якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором. Імперативний перелік альтернативних обов`язків передбачений цією ж статтею.

Щодо обов`язків: прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю, а саме кожного вівторка до старшого слідчого СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 ; не відлучатись із населеного пункту, у якому підозрюваний зареєстрований та проживає без дозволу слідчого; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; утриматись від спілкування із потерпілим та свідками у кримінальному провадженні, то вони є помірними та такими, що не становитимуть надмірний тягар для підозрюваного, у зв`язку з чим не суперечать п. 2 ч. 3 ст. 132 КПК України.

Окрім цього, у клопотанні слідчий просить покласти на підозрюваного обов`язок не залишати цілодобово місце свого проживання, проте враховуючи факт того, що підозрюваний ОСОБА_6 наразі працевлаштований, хоч і не офіційно, має на утриманні двох неповнолітніх дітей, а тому перебування під цілодобовим домашнім арештом не дозволить йому надалі працювати та отримувати стабільний дохід, відтак, слідча суддя вважає за необхідне встановити період застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту з 21 год 00 хв до 06 год 00 хв.

Слід також відзначити, що обов`язок не залишати житло є складовою самого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, а саме його суттю, оскільки відповідно до ч. 1 ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період часу та окремо доведення не потребує.

Відтак, клопотання старшого слідчого СВ Дніпровського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_5 , погоджене прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту до підозрюваного ОСОБА_4 підлягає частковому задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст. 131, 132, 176-179, 181, 193-196, 309, 310 КПК України, слідча суддя,

п о с т а н о в и л а:

клопотання старшого слідчого СВ Дніпровського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_5 , погоджене прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в період часу з 21 год 00 хв до 06 год 00 хв за адресою: АДРЕСА_1 , в межах строку досудового розслідування, з наступного дня до 13 січня 2025 року включно та зобов`язати останнього прибувати за кожною вимогою до суду, слідчого, прокурора в межах строку дії цього заходу забезпечення кримінального провадження.

Заборонити ОСОБА_4 залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , в період часу з 21 год 00 хв до 06 год 00 хв, з наступного дня до 13 січня 2025 року включно, крім випадків необхідності звернення за медичною допомогою.

Зобов`язати ОСОБА_4 прибути до місця проживання за адресою: АДРЕСА_1 .

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 до 13 січня 2025 року включно, такі обов`язки:

прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю, а саме кожного вівторка до старшого слідчого СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 ;

не відлучатись із населеного пункту, у якому підозрюваний зареєстрований та проживає без дозволу слідчого;

повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

утриматись від спілкування із потерпілим та свідками у кримінальному провадженні.

У задоволенні клопотання в іншій частині відмовити.

На період дії воєнного стану на території України дозволити підозрюваному ОСОБА_4 після сигналу «Повітряна тривога» і протягом 15 хвилин після сигналу «Відбій повітряної тривоги» відлучатись з визначеного в ухвалі місця проживання з метою перебування останнього в укритті.

Роз`яснити ОСОБА_4 , що працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 .

Копію ухвали про застосування запобіжного заходу вручити підозрюваному, захиснику та прокурору негайно після її оголошення та довести до відома виконавців.

Будь-які твердження чи заяви підозрюваного, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, або у будь-якому іншому правопорушенні.

Ухвала слідчої судді, щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення та може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Визначити час проголошення повного тексту ухвали - 17 год 45 хв 25 листопада 2024 року.

Слідча суддя: ОСОБА_1