Справа № 182/6768/24
Провадження № 1-кс/0182/1174/2024
У Х В А Л А

Іменем України

22.11.2024 року м. Нікополь

Слідчий суддя Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області, ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Нікопольського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , яке погоджене з прокурором Нікопольської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про накладення арешту у кримінальному провадженні №0001392, -

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ Нікопольського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 , за погодженням з прокурором Нікопольської окружної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про накладення арешту на мопед марки «Honda Lead» д.н.з. НОМЕР_1 , номер шасі НОМЕР_2 , який згідно реєстраційного талону НОМЕР_3 належить гр. ОСОБА_6 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом заборони розпорядження, користування та відчуження, визначивши місцем зберігання майданчик для тимчасово вилучених транспортних засобів Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області. Арешт необхідний з метою збереження автомобіля як речового доказу та забезпечення досудового розслідування по даному кримінальному провадженню.

В клопотанні зазначено, що 12.11.2024 року приблизно о 09.30 год. водій ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , керуючи автомобілем марки «Renault Duster» д.н.з. НОМЕР_4 , рухаючись в районі буд. №22 по пр.. Трубників зі сторони вул.. Педагогічна в напрямку вул.. Каштанова в м. Нікополь, допустив зіткнення з мопедом «Honda Lead» д.н.з. НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який рухався в попутному напрямку. Внаслідок ДТП водій мопеду «Honda» отримав тілесні ушкодження у вигляді перелому лівої ключиці..

12.11.2024 проведено огляд автомобілю марки «Honda Lead» д.н.з. НОМЕР_1 , на якому було виявлено пошкодження пластика корпусу з лівої сторони.

12.11.2024 року за даним фактом розпочато кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудового розслідування за №0001376 за правовою кваліфікацією ч. 1 ст. 286 КК України. Мопед марки «Honda Lead» д.н.з. НОМЕР_1 , визнаний постановою слідчого від 12.11.2024 р. речовим доказом.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та зазначив, що вилучений автомобіль має суттєве значення при розслідуванні даного кримінального правопорушення, є речовим доказом. Крім того, автомобіль необхідний для забезпечення проведення експертизи його технічного стану, проведення слідчого експерименту, транспортно-расологічної експертизи, судової автотехнічної експертизи, інших експертиз, в яких виникне потреба. З метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення потерпілій, у разі пред`явлення цивільного позову потерпілою.

ОСОБА_6 , який є власником мопеду, в судове засідання не з`явився, але від нього надійшла заява, в якій він просив проводити розгляд клопотання у його відсутність. Не заперечував проти накладення арешту та просив повернути мопед на відповідальне зберігання.

За змістом частини першої статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з п.1 частини другої ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, речових доказів.

У випадку, передбаченому п.1 ч.2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної особи або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям , зазначеним у статті 98 цього Кодексу (ч.3 ст. 170 КПК України).

Так, за приписами ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального правопорушення, в тому числі предмети, що були об`єктом протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

При цьому згідно ч.1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження, до яких належить в тому числі арешт майна, застосовується з метою досягнення дієвості кримінального провадження.

Статтею 173 КПК України визначено, що слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведене необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні; 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність; 4) можливість спеціальної конфіскації майна; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого і третіх осіб.

В разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує наймеш обтяжливий спосіб арешту майна.

Будь-яке втручання з боку представників влади в безперешкодне користування особою своїм майном повинне бути «законним». Представники органів державної влади мають право контролювати використання майна лише на підставі законів. Таке втручання має бути законним і не свавільним («Фрізен гроти Російської Федерації» від 24 березня 2005 р., «Бакланов проти Російської Федерації» від 09 червня 1905 р., «Коновалов проти Російської Федерації» від 24 травня 2007 р. та н.). У справі «Ісмаілов проти Росії» (п. 38 рішення від 16 жовтня/2008 р.) ЄСПЛ встановив, що «для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити «особистий і надмірний тягар для особи».

Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, пересування, передачі.

Як вбачається з наданих суду матеріалів СВ Нікопольським РУП ГУНП в Дніпропетровській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження №0001376 за ч.1 ст. 286 КК України, за фактом скоєння ДТП внаслідок якого водій ОСОБА_6 отримав тілесні ушкодження. Так, під час огляду місця події ДТП проведеного 12.11.2024 р., оглянуто мопед марки «Honda Lead» д.н.з. НОМЕР_1 , який має механічні пошкодження у вигляді пошкодження пластика корпусу мопеду з лівої сторони, які перешкоджають його подальшій експлуатації відповідно до правил ПДР і які усувати до проведення експертиз заборонено.

Слідчий суддя вважає доведеним ту обставину, що злочин був вчинений і є обґрунтовані підстави вважати, що вилучений під час огляду мопед є доказом такого злочину, який відповідає критеріям, визначеним статтею 98 КПК України, оскільки цей доказ зберіг на собі сліди злочину, містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюється під час кримінального провадження, зокрема за допомогою експертних досліджень.

Об`єктивно існує загроза приховування, перетворення речового доказу, оскільки на сьогодні не проведенні всі необхідні слідчі дії та експертні дослідження зазначеного транспортного засобу, а власник вилученого транспортного засобу, який є безпосереднім учасником ДТП може у будь-який час його відчужити, знищити сліди злочину.

Отже матеріали клопотання доводять наявність правових підстав для накладення арешту на мопед «Honda Lead» д.н.з. НОМЕР_1 , який визнаний речовим доказом у кримінальному провадженні.

На переконання слідчого судді, на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і інтереси власника та володільця цього майна та не матиме тяжких наслідків, оскільки проведення експертних досліджень безпосереднього потрібен вказаний транспортний засіб та арешт майна носить тимчасовий характер.

Тому, з метою забезпечення кримінального провадження та запобігання приховуванню, перетворенню, відчуженню мопед «Honda Lead» д.н.з. НОМЕР_1 , на нього необхідно накласти арешт, шляхом заборони розпорядження, відчуження.

Відповідно до ст. 100 КПК України на стадії до судового розслідування зберігання речових доказів, які вилучені слідчим прокурором, здійснюється стороною обвинувачення у порядку встановленому КМУ, але передача речових доказів на відповідальне зберігання власнику, не суперечить встановленому порядку.

Таким чином клопотання слідчого підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.170-173,309 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого СВ Нікопольського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , яке погоджене з прокурором Нікопольської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про накладення арешту у кримінальному провадженні №0001392 - задовольнити.

Накласти арешт на мопед марки «Honda Lead» д.н.з. НОМЕР_1 , номер шасі НОМЕР_2 , який згідно реєстраційного талону НОМЕР_3 належить гр. ОСОБА_6 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ,, шляхом заборони його відчуження, розпорядження.

Мопед марки «Honda Lead» д.н.з. НОМЕР_1 , повернути на відповідальне зберігання особі у якої вилучено.

На ухвалу може бути подана апеляція безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1