Справа № 274/7554/24 Провадження № 1-кс/0274/1721/24
УХВАЛА

іменем України

26.09.2024 м. Бердичів

Слідчий суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області на бездіяльність посадових осіб Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

ВСТАНОВИВ:

Суть скарги

24.09.2024 скаржник звернувся до суду зі вказаною скаргою, в якій просить суд:

- зобов`язати уповноважену особу (слідчого) Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області невідкладно, але не пізніше 24 годин після отримання органом досудового розслідування копії ухвали слідчого судді, внести відомості до про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою Головного управління пенсійного фонду України в Житомирській області від 30.07.2024 № 0600-0801-5/93705 та розпочати досудове розслідування;

- зобов`язати уповноважену особу (слідчого) Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області направити на юридичну адресу скаржника витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань, що підтверджує внесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення за заявою Головного управління пенсійного фонду України в Житомирській області від 30.07.2024 № 0600-0801-5/93705.

В обґрунтування скарги зазначає, що ГУ ПФУ в Житомирській області звернулось до ГУНП в Житомирській області із заявою (повідомленням) про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого КК України від 30.07.2024 № 0600-0801-5/93705 про зняття коштів в розмірі 23728,76 грн., з рахунку пенсіонера після його смерті, в якій зазначалось наступне.

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проте відповідно до відповіді листа Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області вх. №20159/8 від 22.07.2024 фактично проживав в с. Осикове, Бердичівського району, Житомирської області, перебував на обліку в ГУ ПФУ в Житомирській області та отримував страхову виплату, обчислену згідно Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування».

Уповноваженим органом управління в системі загальнообов`язкового державного соціального страхування у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності та від нещасного випадку є Пенсійний фонд України.

Відповідно до п. 1. 11 Порядку призначення, перерахування та проведення страхових виплат, що затверджено постановою правління Фонду соціального страхування України за №11 від 19.07.2018, передбачено, що страхова виплата припиняється у випадках, передбачених статтею 46 Закону, у разі смерті отримувача страхових виплат та у випадку неподання потерпілим Фонду щороку в грудні свідоцтва, яким засвідчується факт перебування його в живих, відповідно до Порядку здійснення страхових виплат, призначених у зв`язку з нещасним випадком на виробництві та професійним захворюванням, які спричинили втрату працездатності, особам, що виїхали за межі України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09.08.2001 № 998.

ОСОБА_3 помер 08.08.2023 (актовий запис № 1039 від 08.08.2023). Страхова виплата проводилась через АТ «Ощадбанк» на картковий рахунок НОМЕР_1 , дата виплати 9 число. Страхова виплата припинена з 01.01.2024 відповідно до інформації про смерть.

Головним управлінням від 02.02.2024 за № 0600-0502-8/14550 було направлено до АТ «Ощадбанк» розпорядження про повернення коштів в сумі 23754,68 грн., які були зараховані на картковий рахунок ОСОБА_3 .

Згідно листа-відповіді АТ «Ощадбанк» від 13.02.2024 № 46/3-17/16701/2024, кошти повернуто 25,92 грн., в межах наявного залишку на рахунку ОСОБА_3 . Сума неповернутих коштів складає 23728,76 грн. Вказані обставини свідчать, що кошти були зняті з рахунку ОСОБА_3 після його смерті.

Таким чином, невідома особа незаконно заволоділа платіжною банківською карткою померлого ОСОБА_3 , що є офіційним документом та, за допомогою якої, таємно заволоділа чужим майном, а саме Державними коштами в розмірі 23728,76 грн.

Кошти підлягають поверненню на рахунок ГУ ПФУ в Житомирській області № НОМЕР_2 , відкритий у філії - ЖОУ АТ «Державний Ощадний Банк України», код банку МФО НОМЕР_3 , .

Вказані обставини свідчать, вчинене діяння, що за своїм характером підпадають під ознаки кримінальних правопорушень, визначених статтями 185, 357 КК України. Сума коштів (майно), якими особа заволоділа в результаті даного діяння, (сума протиправно отриманої пенсії) становить 23728,76 грн, що у відповідності до статті 51 Кодексу України про адміністративні правопорушення, примітки до статті 185 Кримінального процесуального кодексу України (надалі - КПК України) свідчить про наявність складу кримінального правопорушення та є підставою для початку кримінального розслідування.

Отже, особа усвідомлювала суспільно небезпечний характер свого діяння (заволодіння чужим майном без належних правових підстав), передбачала його суспільно небезпечні наслідки (завдання матеріальних збитків особі чи його спадкоємцям) і бажала їх настання.

На адресу ГУ ПФУ в Житомирській області надійшла відповідь Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області на вищезазначене звернення від 13.09.2024 №СЕТ-31831-2024, в якому повідомлено, що відсутні підстави для порушення кримінального провадження.

Звернення зареєстровано в ІТС «Інформаційний портал Національної поліції України» №12092 від 12.08.2024.

Станом на дату подання скарги в порядку ст. 303 КПК України слідчим Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР не внесені, досудове розслідування не розпочате.

Процедура, позиції учасників провадження

Ухвалою суду від 24.09.2024 відкрито провадження за поданою скаргою та призначено скаргу до розгляду. Витребувано матеріали, сформовані на підставі заяви ГУПФУ в Житомирській області від 12.08.2024 (№ 12092) для огляду в судовому засіданні.

В судове засідання представник заявника та уповноважена особа Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області не з`явилась, про день, час та місце розгляду скарги повідомлені належним чином.

Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

На адресу суду з Бердичівського РВП надійшли матеріали перевірки за заявою ГУПФУ в Житомирській області, зареєстровані в ІТС ІПНП (ЄО) за № 12092 від 12.08.2024.

Кримінальне процесуальне законодавство

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена, зокрема бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Згідно зі ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: скасування рішення слідчого чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.

Обставини, встановлені слідчим суддею, їх оцінка та висновки

Слідчим суддею встановлено, що начальник ГУ ПФУ в Житомирській області ОСОБА_4 звернувся до Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області із заявою (повідомленням) від 30.07.2024 про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст. 185, 357 КК України, за фактами таємного викрадення чужого майна (крадіжки), яка вчинялась повторно в умовах воєнного стану, а також викрадення, привласнення, офіційного документу, вчиненого з корисливих мотивів або в інших особистих інтересах.

Вказана заява (повідомлення) від 30.07.2024 зареєстрована в ІТС ІПНП (ЄО) за № 12092 від 12.08.2024.

З повідомлення начальника Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області від 13.09.202, адресованої на ім`я начальника ГУ ПФУ в Житомирській області, вбачається, що вказане звернення про притягнення до кримінальної відповідальності невідомої особи, яка заволоділа грошовими коштами померлого ОСОБА_3 , зареєстровано в ІПНП Бердичівського РВП за № 12092 від 12.08.2024. В поданому зверненні відсутні підстави для порушення кримінального провадження та матеріали не підлягають реєстрації до ЄРДР, у даному випадку вбачаються ознаки цивільно - правових відносин.

Системний аналіз положень ст.ст. 214, 303 КПК України свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні.

Поряд з цим, слід зазначити, що положення ст. 214 КПК України щодо внесення відомостей до ЄРДР перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, відповідно до якої підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до ЄРДР.

Відповідно до п.п. 2 п. 1 розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора, від 30.06.2020 № 298, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Згідно п.п. 7 п. 2 розділу ІІ вказаного Положення до Реєстру підлягають внесенню відомості, які характеризують кримінальне правопорушення.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які, дійсно, свідчать про ознаки злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Відповідно до висновку, викладеного у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Вказані нормативні акти дають підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Тобто, до ЄРДР вносяться відомості про злочини (кримінальне правопорушення). Злочином є передбачене кримінальним кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом злочину. Не є злочином дія або бездіяльність, яка хоча формально і містить ознаки будь-якого діяння, передбаченого цим Кодексом, але через малозначність не становить суспільної небезпеки, тобто не заподіяла і не могла заподіяти істотної шкоди фізичній чи юридичній особі, суспільству або державі.

Таким чином, нормами КК України передбачено, які саме діяння є правопорушеннями (злочинами), в чому полягає об`єктивна та суб`єктивна сторона того чи іншого злочину, кваліфікуючі ознаки та інше.

У випадках, якщо в заяві чи повідомленні є ті чи інші об`єктивні дані, що свідчать, дійсно, про ознаки того чи іншого злочину, то підстави вважати таку заяву чи повідомлення саме заявою чи повідомленням про злочини і тільки такі заяви чи повідомлення повинні вноситися до ЄРДР. Якщо ж у повідомленнях чи заявах таких ознак немає, то вони не можуть вважатись такими, які підлягають обов`язковому внесенню до ЄРДР.

Згідно довідки Бердичівського РВП про результати розгляду заяви ОСОБА_5 з приводу неправомірних дій з боку невідомої особи, яка після смерті ОСОБА_3 отримувала кошти за соціальне страхування, при цьому заволоділа коштами на загальну суму 23754, 76 грн. встановлено наступне. ОСОБА_3 перебував на обліку в ГУ ПФУ в Житомирській області та отримував страхову виплату, обчислену згідно Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування». Після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , на його картковий рахунок продовжували надходили кошти за соціальне страхування, які, як стало в подальшому відомо, знімала його донька ОСОБА_6 , яка за серпень 2023 року отримала кошти в сумі 3716, 72 грн, та в період з вересня по грудень 2023 року отримувала кошти в сумі 5009,49 грн., де привласнила кошти на загальну суму 23728, 76 грн. Під час телефонної розмови із ОСОБА_6 не заперечила дану обставину, вважала, що дані кошти надходять як не доплачена раніше ОСОБА_3 соціальна виплата. Про те, що не потрібно було отримувати дані кошти та одразу звернутись до ГУ ПФУв Житомирській області для повернення їх, остання не знала.

Кримінальна відповідальність за ст. 185 КК України настає за крадіжку, тобто таємне викрадення чужого майна.

Із суб`єктивної сторони крадіжка передбачає тільки прямий умисел: особа усвідомлює, що посягає на чужу власність, таємно вилучає чуже майно, на яке вона не має ніякого права, передбачає спричинення матеріальної шкоди в певному розмірі і бажає завдати таку шкоду.

Обов`язковими суб`єктивними ознаками крадіжки є корисливий мотив - спонукання до незаконного збагачення за рахунок чужого майна та корислива мета - збагатитися самому або незаконно збагатити інших осіб, в долі яких зацікавлений винний.

Кримінальна відповідальність за ст. 357 КК України наступає за викрадення, привласнення, вимагання документів, штампів, печаток, заволодіння ними шляхом шахрайства чи зловживання службовим становищем або їх пошкодження.

Предметом злочину, передбаченого ст. 357 КК України, є офіційні документи, штампи, печатки; приватні документи, що знаходяться на підприємствах, в установах чи організаціях незалежно від форми власності.

З об`єктивної сторони злочин виражається в активних діях щодо предметів, зазначених у диспозиції, а саме у їх: 1) викраденні; 2) привласненні; 3) вимаганні; 4) заволодінні шляхом шахрайства чи зловживання особи своїм службовим становищем; 5) знищенні; 6) пошкодженні; 7) приховуванні.

Злочин вважається закінченим з моменту вчинення будь-якої із зазначених у диспозиції дій. Подальше використання викрадених документів, штампів і печаток для вчинення інших злочинів не охоплюється диспозицією цієї статті і за наявності ознак іншого злочину тягне за собою відповідальність за сукупністю злочинів.

Суб`єктивна сторона злочину характеризується прямим умислом. Обов`язковими ознаками суб`єктивної сторони є корисливий мотив або інші особисті інтереси (наприклад, намір перешкодити укладенню договору, дезорганізувати роботу підприємства, прагнення притягти до відповідальності осіб, у віданні яких знаходились документи, штампи, печатки і які відповідають за їх зберігання, перешкодити викриттю злочинця, знищити документ, щоб самому уникнути відповідальності за раніше вчинений злочин, тощо).

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом.

Отже, враховуючи вище наведене та виходячи зі змісту ст. 214 КПК України, до ЄРДР вносяться відомості про обставини, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення.

При цьому, слідчим суддею в судовому засіданні було встановлено, що матеріали скарги та матеріали перевірки не містять жодних належних доказів на підтвердження вчинення як невідомою особою, так і ОСОБА_6 кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст. 185, 357 КК України, оскільки відсутні докази на підтвердження вчинення суб`єктивної сторони викладених у заяві кримінальних правопорушень, а тому такі відомості, що містяться в заяві представника ГУ ПФУ в Житомирській області від 30.07.2024, не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені ЄРДР щодо вчинення невідомими особами злочину за ст.ст. 185, 357 КК України.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що дії уповноваженої особи Бердичівського РВП були правомірними, та останнім зроблено вірний висновок щодо відсутності підстав для внесення відомостей до ЄРДР за заявою представника ГУ ПФУ в Житомирській області від 30.07.2024.

Враховуючи вище викладене, слідчий суддя прийшов до висновку, що вимоги, які заявлені в скарзі представника ГУ ПФУ в Житомирській області на бездіяльність уповноважених осіб Бердичівського РВП є необґрунтованими та недоведеними, отже у їх задоволенні слід відмовити в повному обсязі.

Разом з тим, слідчий суддя звертає увагу скаржника на те, що викладені у скарзі обставини свідчать про спір майнового характеру, та дають підстави для звернення представника в порядку Цивільного процесуального законодавства з позовними вимогами про стягнення з особи безпідставно набутих грошових коштів.

Керуючись ст. ст. 214, 303, 304, 307 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області на бездіяльність посадових осіб Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - відмовити.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з її оголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Повний текст ухвали оголошено 26.09.2024.

Слідчий суддя ОСОБА_7