Справа № 570/2895/23
Номер провадження 1-кс/570/465/2024
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 серпня 2024 року

Слідчий суддя Рівненського районного суду Рівненської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Рівне клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна (матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000387 від 03.06.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 286 КК України), -

в с т а н о в и в :

В обґрунтування клопотання заявник зазначає, що 09.06.2023 року ухвалою слідчого судді Рівненського районного суду Рівненської області ОСОБА_1 за клопотання слідчого ОСОБА_5 в рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000387 від 03.06.2023 року у справі № 570/2895/23 було накладено арешт на автомобіль AUDI A 6 д.н.з. НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_4 та автомобіль Mazda 6 д.н.з. НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_6 . 24.07.2023 року слідчим СВ ВП №1 Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_5 винесено постанову про закриття кримінального провадження у зв`язку із відсутністю в діянні складу кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 286 КПК України. У зв`язку із чим відпала необхідність у подальшому застосуванні арешту на зазначені автомобілі. Тому, покликаючись на ч. 1 ст. 174 КПК України, просить скасувати арешт накладений на автомобіль AUDІ А6 реєстраційний номер НОМЕР_3 , 1999 року випуску, бежевого кольору, номер шасі (кузова, рами) НОМЕР_4 , який відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_5 зареєстрований на ОСОБА_4 ( АДРЕСА_1 ).

Заявник в судове засідання не з`явився, згідно поданої заяви просить справу розглядати без його участі.

Слідчий на розгляд справи не з`явився. Згідно усної заяви просить справу розглядати без його участі. Також, додав, що ним винесено постанову про закриття вказаного кримінального провадження.

Дослідивши матеріали справи вважаю, що у задоволенні клопотання слід відмовити.

Як встановлено в судовому засіданні, в провадженні ВП № 1 Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000387 від 03.06.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.

09.06.2023 року ухвалою слідчого судді Рівненського районного суду Рівненської області ОСОБА_1 за клопотання слідчого ОСОБА_5 в рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000387 від 03.06.2023 року у справі № 570/2895/23 було накладено арешт на автомобіль AUDI A 6 номерний знак НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_4 та автомобіль Mazda 6 номерний знак НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_6 .

24.07.2023 року слідчим СВ ВП №1 Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_5 винесено постанову про закриття кримінального провадження від 24.07.2023 року, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000387 від 03.06.2023 року у зв`язку із відсутністю в діянні складу кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 286 КПК України. Питання про скасування арешту на майно при закритті кримінального провадження слідчим не вирішувалося.

Частиною 1 ст. 1 КПК встановлено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України.

Правовідносини щодо арешту майна, накладеного в межах кримінального провадження, регулюються главою 17 КПК. За змістом статей 173, 174 цього Кодексу під час досудового розслідування, судового розгляду питання про накладення арешту на майно вирішують слідчий суддя або суд відповідно.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому у застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано (ч. 1 ст. 174 КПК).

Частини 3 та 4 ст. 174 КПК регулюють порядок вирішення питання про скасування арешту майна у двох випадках: судом - за наслідками розгляду кримінальної справи та прокурором - одночасно з винесенням ним постанови про закриття кримінального провадження.

Натомість у ст. 174 КПК не йдеться про скасування арешту майна слідчим суддею після закінчення досудового розслідування внаслідок закриття кримінального провадження за постановою слідчого на підставі приписів п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК.

Разом із тим, за приписами частини 4, якою доповнено ст. 132 КПК Законом України «Про внесення змін до Кримінального та Кримінального процесуального кодексів України щодо закриття кримінального провадження у зв`язку з втратою чинності законом, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння» № 2810-IX від 01 грудня 2022 року (набрав чинності 29 грудня цього ж року), ухвала слідчого судді або суду про застосування заходів забезпечення кримінального провадження припиняє свою дію після закінчення строку її дії, скасування запобіжного заходу, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Після закриття кримінального провадження втручання у сферу приватних інтересів (арешт майна) фактично набуває свавільного характеру, з огляду на що приписи ч. 4 ст. 132 КПК є дієвим засобом реалізації положень ст. 3 Конституції України, ст. 13 Конвенції задля усунення порушення прав власника або володільця майна.

Приписи ч. 4 ст. 132 КПК є нормою, за якою в КПК встановлено порядок припинення арешту майна після закриття кримінального провадження, застосування якої у взаємозв`язку із положеннями ч. 1 ст. 170 цього Кодексу скасовує обмеження, застосовані під час досудового розслідування.

Імперативні приписи ч. 4 ст. 132 КПК вимагають поводження з вказаним вище майном з боку прокурора, органу досудового розслідування, державної влади чи місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб та інших суб`єктів суспільних відносин як таким, що не є арештованим в порядку, передбаченому КПК. За відсутності інших законних підстав, позбавлення права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, стосовно якого арешт припинив свою дію, є протиправним і тягне відповідальність, передбачену законом.

Отже, у разі закриття кримінального провадження постановою слідчого або прокурора, ухвала слідчого судді про накладення арешту на майно (речові докази) припиняє свою дію, з огляду на що припиняє свою дію і застосоване слідчим суддею позбавлення права на відчуження, розпорядження та/або користування відповідним майном. Після закриття кримінального провадження в порядку, передбаченому законом слідчим, речовий доказ перебуває у володінні органу досудового розслідування за відсутності процесуального рішення про арешт майна.

Кримінальний процесуальний кодекс України як кримінальне процесуальне законодавство є систематизованим зведенням кримінальних процесуальних норм, які регулюють порядок досудового розслідування та судового провадження.

У Рішенні від 3 жовтня 1997 року № 4-зп Конституційний Суд України виходив із того, що загальновизнаним є те, що з прийняттям нового акта, якщо інше не передбачено самим цим актом, автоматично скасовується однопредметний акт, який діяв у часі раніше, тобто діє правило «lex posterior derogat priori» - «наступний закон скасовує попередній». Таким чином, повноважний орган конституційної юрисдикції визначив порядок подолання правових колізій шляхом застосування принципу, відповідно до якого новий закон скасовує положення закону, прийнятого раніше, якщо обидва ці закони регулюють аналогічні види правовідносин та містять суперечливі між собою положення.

Принцип верховенства права вимагає суддівської дії у ситуаціях, коли співіснують суперечливі норми одного ієрархічного рівня. У таких ситуаціях до судів різних видів юрисдикції висунуто вимогу застосовувати класичні для юридичної практики формули (принципи): «закон пізніший має перевагу над давнішим» (lex posterior derogat priori) - «закон спеціальний має перевагу над загальним» (lex specialis derogat generali) - «закон загальний пізніший не має переваги над спеціальним давнішим» ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ). В Рішенні від 18 червня 2020 року № 5-р(II)/2020 Конституційний Суд України зазначив, що якщо суд не застосовує цих формул (принципів) за обставин, що вимагають від нього їх застосування, то принцип верховенства права втрачає свою дієвість. Імператив надання дієвості принципові верховенства права вимагає одночасного застосування всіх трьох класичних формул.

Саме із таких настанов виходила ОП ККС ВС щодо застосування приписів ч. 4 ст. 132 КПК у постанові від 15.04.2024 року по справі № 554/2506/22.

Висновки суду.

Враховуючи наведене вище слідчий суддя зазначає, що слідчим СВ ВП № 1 Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_5 було закрито кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000387 від 03.06.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 286 КК України.

Тож припинила дію ухвала слідчого судді Рівненського районного суду Рівненської області від 09 червня 2023 року про накладення арешту на виявлені та вилучені 02.06.2023 року в ході огляду місця дорожньо-транспортної пригоди автомобілі.

З огляду на викладене, процесуальні підстави для постановлення слідчим суддею ухвали про скасування арешту майна відсутні, а тому в задоволенні клопотання про скасування арешту майна слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 132, 170, 174, 372, КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в :

У задоволенні клопотання про скасування арешту майна - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1