Справа № 138/1660/24
Провадження №:1-кп/138/194/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 серпня 2024 року м. Могилів-Подільський

Могилів-Подільський міськрайонний суд Вінницької області в складі:

головуючого: судді ОСОБА_1 ,

за участі: секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

потерпілої ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі судових засідань Могилів Подільського міськрайонного суду кримінальне провадження №0000198 від 01.05.2024 по обвинуваченню

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Микитинці Івано-Франківського району Івано-Франківської області, зареєстрованого АДРЕСА_1 , проживаючого АДРЕСА_2 , громадянина України, освіта середня-спеціальна, розлученого, непрацюючого, інваліда ІІІ групи, раніше несудимого, ном.тел. НОМЕР_1 ,-

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_5 , достовірно знаючи, що у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 в Україні з 05 год 30 хв 24.02.2022 введено воєнний стан та продовжено його дію до 12 серпня 2024 року.

Увечері 13 лютого 2024 року, точного часу слідством не встановлено, ОСОБА_5 , запросив до себе додому за адресою: АДРЕСА_2 , свою знайому ОСОБА_4 , де вони вживали алкогольні напої. Перебуваючи у будинку 13.02.2024 біля 20 год, точного часу під час досудового розслідування не встановлено, ОСОБА_4 заснула на ліжку у кімнаті, у цей час ОСОБА_5 маючи умисел на таємне викрадення чужого майна та звернення його в свою користь, переконавшись, що ОСОБА_4 спить та за його діями не спостерігають сторонні особи, діючи умисно, таємно, з корисливим мотивом, шляхом вільного доступу, викрав, знявши з її шиї срібний ланцюжок та срібну підвіску, 925 проби, загальною чистою вагою 32,31 грам.

Відповідно висновку судово-товарознавчої експертизи, ринкова вартість одного грама срібла 925 проби, як брухту, станом на 13.02.2024 становила 24,35 гривень.

Своїми умисними діями ОСОБА_5 спричинив потерпілій ОСОБА_4 матеріальну шкоду на суму 787 гривень.

Дії обвинуваченого ОСОБА_5 кваліфіковано за ч.4 ст.185 КК України -таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене в умовах воєнного стану.

В судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_5 заявив клопотання про закриття кримінального провадження відносно нього на підставі п. 4-1 ч. 1 ст. 284 КПК України, у зв`язку з тим, що втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

Прокурор у судовому засіданні не заперечував щодо клопотання обвинуваченого.

Потерпіла в судовому засіданні не заперечувала щодо клопотання обвинуваченого.

Заслухавши клопотання обвинуваченого, думку прокурора, потерпілої, дослідивши матеріали кримінального провадження, суд прийшов до наступних висновків.

У відповідності до п. 2 ч. 3 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти рішення про закриття провадження у випадку встановлення підстав, передбачених пунктами 4 - 8, 10 частини першої або частиною другою статті 284 цього Кодексу.

Відповідно до вимог пункту 4-1 частини першої статті 284 КПК України кримінальне провадження закривається в разі, якщо втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

Згідно ч.7 ст. 284 КПК України ухвала про закриття кримінального провадження з підстави, передбаченої пунктом 4-1 частини першої або пунктом 1-2 частини другої цієї статті, постановляється судом з урахуванням особливостей, визначених статтею 479-2 цього Кодексу.

Частинами першою та третьою статті 479-2 КПК України передбачено, що суд здійснює судове провадження щодо діяння, кримінальна протиправність якого була встановлена законом, що втратив чинність, у загальному порядку, передбаченому цим Кодексом, з урахуванням особливостей, визначених цією статтею. Якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння, суд зупиняє судовий розгляд і запитує згоду обвинуваченого на закриття кримінального провадження з підстави, передбаченої пунктом 4-1 частини першої статті 284 цього Кодексу. Суд закриває кримінальне провадження на цій підставі, якщо обвинувачений проти цього не заперечує. За відсутності згоди обвинуваченого та в разі, якщо судом встановлено вчинення ним діяння, кримінальна протиправність якого була встановлена законом, що втратив чинність, суд постановляє ухвалу про закриття кримінального провадження з підстави, передбаченої пунктом 1-2 частини другої статті 284 цього Кодексу. Якщо судом не встановлено, що обвинуваченим вчинено діяння, кримінальна протиправність якого була встановлена законом, що втратив чинність, суд ухвалює виправдувальний вирок.

Законом України від 18.07.2024 № 3886-IX «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів», який набув чинності 09.08.2024, внесені зміни до статті 51 КУпАП, згідно з якими дрібним викраденням чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати, визнається дії щодо майна вартістю до двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно з пунктом 5 підрозділ 1 розділу XX ПК України, якщо норми інших законів містять посилання на неоподатковуваний мінімум доходів громадян, то для цілей їх застосування використовується сума в розмірі 17 гривень, крім норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень, для яких сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної підпунктом 169.1.1 пункту 169.1 статті 169 розділу IV цього Кодексу для відповідного року.

Відповідно до підпункту 169.1.1 пункту 169.1 статті 169 розділу IV ПК України розмір податкової соціальної пільги дорівнює 50 відсоткам розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), встановленому законом на 1 січня звітного податкового року.

Статтею 7 Закону України від 09.11.2023 № 3460-IX «Про державний бюджет України на 2024 рік» прожитковий мінімум для працездатної особи встановлений у сумі 3028 гривень.

Таким чином дрібним викраденням чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати, визнаються дії щодо майна вартістю до 3028 гривень.

Розмір шкоди, заподіяний потерпілій інкримінованими обвинуваченому ОСОБА_5 діями, становить 787 гривень, що не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Положеннями ч.1 ст.3 КК України встановлено, що законодавство України про кримінальну відповідальність становить КК України, який ґрунтується на Конституції України та загальновизнаних принципах і нормах міжнародного права. При цьому зміни до законодавства України про кримінальну відповідальність можуть вноситися виключно законами про внесення змін до цього Кодексу та/або до кримінального процесуального законодавства України, та/або до законодавства України про адміністративні правопорушення (ч. 6 ст.3 КК України).

Згідно ч. 2 ст. 4 КК України, кримінальна протиправність і караність, а також інші кримінально-правові наслідки діяння визначаються законом про кримінальну відповідальність, що діяв на час вчинення цього діяння.

Частиною 1 статті 5 КК України передбачено, що закон про кримінальну відповідальність, що скасовує кримінальну протиправність діяння, пом`якшує кримінальну відповідальність або іншим чином поліпшує становище особи, має зворотну дію у часі, тобто поширюється на осіб, які вчинили відповідні діяння до набрання таким законом чинності, у тому числі на осіб, які відбувають покарання або відбули покарання, але мають судимість.

Урахувати те, що вартість таємно викраденого ОСОБА_5 майна становила 787 грн., тобто ця сума була меншою за розмір, з якого відповідно до Закону №3886-ІХ та положень Податкового кодексу України настає кримінальна відповідальність, а саме 3028 грн, з огляду на передбачений ст.58 Конституції України; ст.5 КК України принцип зворотної дії в часі, беручи до уваги, що обвинувачений не заперечує проти закриття кримінального провадження щодо нього на підставі пункту 4-1 ч.1 ст. 284 КПК України, суд дійшов висновку, що кримінальне провадження щодо ОСОБА_5 підлягає закриттю.

Згідно висновку Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду, зробленого в постанові від 1 лютого 2024 року у справі №930/497/23, закриття кримінального провадження стосовно особи з нереабілітувальних підстав і застосування до неї м`якшої форми закінчення кримінального провадження, ніж обвинувальний вирок, не звільняє її від сплати процесуальних витрат, пов`язаних із проведенням судових експертиз, а томувідповідно до вимог ст.ст.122, 124 КПК України процесуальні витрати, пов`язані із залученням експерта, слід стягнути з ОСОБА_5 на користь держави.

Долю речових доказів вирішити згідно ст.100 КПК України.

Керуючись ст.ст. 100, 122, 124, п. 4-1 ч.1 ст. 284, 372 КПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Кримінальне провадження, внесене в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000198 від 01.05.2024, відносно ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.185 КК України, закрити у зв`язку з набранням чинності закону, яким скасована кримінальна відповідальність за діяння, вчинене особою, на підставі п. 4-1 ч.1 ст.284 КПК України.

Скасувати арешт накладений на речові докази.

Речові докази: - срібний ланцюжок на шию та срібну підвіску з ликом Божої матері, які передано на зберігання до кімнати зберігання речових доказів, згідно квитанції №287 - повернути потерпілій ОСОБА_4 .

Понесені по справі процесуальні витрати, пов`язані із залученням експерта для проведення експертизи в сумі 1514 (одна тисяча п`ятсот чотирнадцять) гривень 56 копійок стягнути з ОСОБА_5 на користь держави(стягувач - Вінницький НДЕКЦ МВС України).

Ухвала може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 7 днів з дня її проголошення через Могилів-Подільський міськрайонний суд і набирає законної сили після закінчення вказаного строку, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Роз`яснити учасникам судового провадження, що вони мають право отримати в суді копію ухвали.

Суддя: ОСОБА_1