У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 липня 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Солом`янського районного суду м. Києва клопотання слідчого слідчого відділення ВП на СЗТ Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та додані до клопотання матеріали кримінального провадження, відомості про яке внесені 20.07.2024 до Єдиного реєстру досудового розслідування за № 0000079 у відношенні:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця с. Вочківці, Волочиського р-ну, Хмельницької обл., з неповною середньою освітою, не працюючого, не одруженого, не має на утриманні неповнолітніх дітей, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , та проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого, останній раз:

-05.07.2019 Віньковецьким районним судом Хмельницької області за ч. 2 ст.186 до покарання у вигляді 4 років 8 місяців позбавлення волі;

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 4 ст. 186 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва надійшло зазначене клопотання, в обґрунтування якого слідчий посилається на наступне.

Досудовим розслідування встановлено, що ОСОБА_5 , будучи раніше неодноразово судимим починаючи з 21 листопада 2006 року за вчинення корисливих злочинів, останній раз 05 липня 2019 року Віньковецьким районним судом Хмельницької області, за вчинення злочину передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, призначивши йому покарання у виді чотирьох років восьми місяців позбавлення волі, належних для себе висновків не зробив, та вчинив новий умисний корисливий злочин за наступних обставин:

Так, 20.07.2024 року ОСОБА_5 , приблизно о 11 годині 35 хвилин, зайшов до торгівельної зали магазину «Червоний Маркет» (), що розташований за адресою: м. Київ, пл. Вокзальна 1.

Перебуваючи у приміщенні вказаного магазину ОСОБА_5 серед виставлених для продажу продкції помітив станок для гоління марки «Wilkonson Sword» закупівельною вартістю 129 гривень, станок для гоління марки «Flex4 Bic» закупівельною вартістю 119 гривень, крем для гоління марки «For Men» закупівельною вартістю 49,99 гривень, вологі серветки марки «Smile» закупівельною вартістю 17,99 гривень.

Усвідомивши, що за його діями із сторонніх осіб ніхто не спостерігає, у ОСОБА_5 виник злочинний умисел, спрямований на повторне, вчинене в умовах воєнного стану, відкрите викрадення вказаного вище чужого майна.

Після чого, не бажаючи припиняти свої злочинні дії, з метою реалізації свого злочинного умислу, спрямованого на повторне, вчинене в умовах воєнного стану викрадення чужого майна, усвідомлюючи суспільно небезпечний та протиправний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, діючи умисно, повторно, в умовах воєнного стану з корисливих мотивів, з метою особистого збагачення, скориставшись тим, що за її діями ніхто із сторонніх осіб не спостерігає та не маючи наміру оплачувати товар, взяв станок для гоління марки «Wilkonson Sword» закупівельною вартістю 129 гривень, станок для гоління марки «Flex4 Bic» закупівельною вартістю 119 гривень, крем для гоління марки «For Men» закупівельною вартістю 49,99 гривень, вологі серветки марки «Smile» закупівельною вартістю 17,99 гривень та поклав їх до своєї сумки.

В подальшому ОСОБА_5 пройшов повз касову зону, та пішов в напрямку виходу з магазину, де був затриманий касиром магазину «Червоний Маркет».

Не бажаючи припиняти звої злочинні дії, ОСОБА_5 20.07.2024 приблизно о 11:40 год., вирвався з під нагляду касиру магазину « ІНФОРМАЦІЯ_2 », та вибіг з приміщення.

Своїми умисними діями ОСОБА_8 завдала матеріальної шкоди магазину «Червоний Маркет» () на загальну суму 318 гривень.

Такими своїми умисними діями, які виразились у незакінченому замаху на відкрите викрадення чужого майна (грабіж), вчиненими повторно, в умовах воєнного стану, ОСОБА_5 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 15, ч. 4 ст. 186 КК України.

У вчиненні зазначеного кримінального правопорушення підозрюється: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українець, громадянин України, уродженець с. Вочківці, Волочиського р-ну, Хмельницької обл., зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , та проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 .

В діях ОСОБА_5 вбачаються ознаки кримінального правопорушення, відповідальність за вчинення якого передбачена ч. 3 ст. 15 ч. 4 ст. 186 КК України.

Вина ОСОБА_5 у кримінальному правопорушенні, передбаченому ч. 3 ст. 15 ч. 4 ст. 186 КК України повністю підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами.

Таким чином, є підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 вчинив тяжкий злочин, який відповідно до ч. 4 ст. 185 КК України карається позбавленням волі на строк від семи до десяти років.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`яти роки.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування вказаного кримінального провадження встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:

- усвідомлюючи невідворотність покарання за вчинення вказаного кримінального покарання, що пов`язане з позбавленням волі, ОСОБА_5 , може значний термін переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинене кримінальне правопорушення, оскільки він не має стійких соціальних зв`язків в м. Києві, не має постійного місця проживання в м. Києві, а також те, що ОСОБА_5 , неодноразово судимомий починаючи з 21 листопада 2006 року за вчинення корисливих злочинів, останній раз 05 липня 2019 року Віньковецьким районним судом Хмельницької області, за вчинення злочину передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, призначивши йому покарання у виді чотирьох років восьми місяців позбавлення волі.

- ризик вчинення іншого кримінального правопорушення, оскільки, враховуючи мету. Спосіб та обстановку вчинення даного злочину, особу підозрюваного ОСОБА_5 останній може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки ОСОБА_5 , має не зняту та не погашену судимість за вчинення корисливих злочинів.

- перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Жоден із більш м`яких запобіжних заходів: домашній арешт, застава, особиста порука, особисте зобов`язання не зможуть запобігти ризикам, передбаченим вище, що підтверджуються вищевикладеними обставинами.

Крім того, відповідно до ст. 178 КПК України, при обранні ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, прошу врахувати наступні обставини:

- вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваною вказаного кримінального правопорушення;

- тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному ОСОБА_5 , у разі визнання його винним у вчиненні кримінального правопорушення, в якому він підозрюється;

- вік та стан здоров`я обвинуваченого ОСОБА_5 .

Крім того, питання щодо наявності захворювань, які б вказували про неможливість тримання ОСОБА_5 під вартою і були б підставами для його звільнення встановлюється відповідним висновком лікарської комісії та вирішується у передбаченому законом порядку.

На даний час орган досудового розслідування не встановив будь-яких даних про те, що підозрюваний не може утримуватися в Київському слідчому ізоляторі, не встановленого того, що підозрюваний має хронічні захворювання, що у відповідності до «Порядку організації надання медичної допомоги засудженим до позбавлення волі», затвердженого наказом Міністерства охорони здоров`я України віл 15.08.2014 №1348/5/572 та зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 20.08.2014 за №990/25767.

Вищевикладене свідчить про неможливість запобігання наявним ризикам, які передбачені п. п. 1, 3, 4 та 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, забезпечення належного виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та його належну поведінку, шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.

У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року в Україні введено воєнний стан.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

Відповідно до ст. 10 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», у період воєнного стану не можуть бути припинені повноваження Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, а також судів, органів прокуратури України, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, та органів, підрозділи яких здійснюють контррозвідувальну діяльність.

Відповідно до ст. 12-2 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.

В умовах найкризовішої ситуації в Україні, завданням, передбаченим ст. 2 КПК України, яке покладається на органи державної влади України, органи досудового розслідування, прокуратури та суду, є забезпечення швидкого, повного та неупередженого досудового розслідування і судового розгляду, що передбачає собою дотримання процесуальних строків і прийняття відповідних процесуальних рішень у разі їх закінчення.

На підставі викладеного слідчий за погодженням з прокурором звернувся до суду із відповідним клопотанням.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та доводи викладені в ньому та пояснив, що підозра, пред`явлена ОСОБА_5 та ризики, викладені у клопотанні обґрунтовані і підтверджуються належними доказами. Просив клопотання задовольнити та застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів із визначенням застави.

Підозрюваний ОСОБА_5 не заперечував проти задоволення клопотання.

Захисник ОСОБА_4 заперечувавпроти задоволення клопотання та просив суд застосувати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою - домашній арешт.

Заслухавши пояснення прокурора, підозрюваного та його захисника дослідивши матеріали досудового розслідування та копії матеріалів, якими слідчий та прокурор обґрунтовують доводи клопотання, слідчий суддя вважає його таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

Метою застосування запобіжних заходів відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганню спробам:1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3)незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому він підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч. 1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 цього Кодексу слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріали зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі вагомість наявних доказів вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні даного кримінального правопорушення, а також наявність доказів, яким обґрунтовуються відповідні обставини.

В судовому засіданні встановлено, що подане прокурором клопотання відповідає вимогам ст. ст. 183, 184 КПК України, а вручення письмового повідомлення про підозру у вчинені кримінального правопорушення та копії клопотання і матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу здійснено з дотриманням строків, передбачених ч. 2 ст. 278 КПК України та ч. 2 ст. 184 КПК України відповідно.

Відповідно до приписів ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

У провадженні слідчого слідчого відділення ВП на СЗТ Головного управління Національної поліції у м. Києві перебуває кримінальне провадження, відомості про яке внесені 20.07.2024 до Єдиного реєстру досудового розслідування за № 0000079 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.15 ч. 4 ст. 186 КК України.

Відповідно до п. 1 ч.1 ст. 178 КПК України слідчий суддя перевіряє вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення.

20.07.2024 о 11 годині 40 хвилин ОСОБА_5 затримано в порядку ст.ст. 208-211 КПК України.

21.07.2024, відповідно до вимог ст. ст. 276-278 КПК України, ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.15 ч. 4 ст. 186 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.15 ч. 4 ст. 186 КК України повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:

-рапортом молодшого інспектора СП ВП на СЗТ ГУНП у м. Києві ОСОБА_9 від 20.07.2024.

-протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення від 20.07.2024;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_10 , від 20.07.2024.

-протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками проведеного із свідком ОСОБА_10 від 20.07.2024;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_11 , від 20.07.2024.

-протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками проведеного із свідком ОСОБА_11 від 20.07.2024.

-протоколом допиту свідка ОСОБА_12 , від 20.07.2024.

-протоколом допиту свідка ОСОБА_13 , від 20.07.2024.

-протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину в порядку ст. 208 КПК України від 20.07.2024.

-протоколом огляду відеозапису від 20.07.2024.

-протоколом огляду предметів вилучених в ході затримання особи в порядку ст. 208 КПК України від 20.07.2024

-іншими матеріалами в їх сукупності.

Слідчий суддя вважає, що за обставин, викладених у клопотанні про застосування запобіжного заходу, слідчим та прокурором доведено наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення ОСОБА_5 інкримінованого йому органом досудового розслідування кримінального правопорушення та існування фактів, які в контексті практики Європейського суду з прав людини можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг вчинити даний злочин.

При цьому слідчий суддя враховує, що на даній стадії кримінального провадження та слідчим суддею не вирішуються питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті. Судом лише вирішується питання про обґрунтованість підозри та наявність ризиків для обрання відповідного запобіжного заходу, з огляду на викладене слідчий суддя не оцінює докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а тому докази, які є достатніми для висновку про наявність обґрунтованої підозри, не обов`язково мають бути настільки ж переконливими та повними, як докази на стадії висунення особі обвинувачення у вчиненні злочину або на стадії судового розгляду такого обвинувачення.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що в судовому засіданні слідчим надано достатньо доказів щодо обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.15 ч. 4 ст. 186 КК України, а саме незакінчений замах на відкрите викрадення чужого майна (грабіж), вчиненого повторно в умовах воєнного стану.

Так, відповідно до п. 2 ч.1 ст. 178 КПК України слідчий суддя пересвідчився у тяжкості покарання, що загрожує ОСОБА_14 у разі визнання його винуватим у кримінальних правопорушеннях, у вчиненні яких він підозрюється, оскільки санкція ч. 4 ст. 186 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до десяти років.

Відповідно до вимог п.3 ч.1 ст.178 КПК України слідчий суддя зауважує, що підозрюваний має молодий вік, групи інвалідності не має, має задовільний стан здоров`я.

Відповідно до вимог п. 4 ч.1 ст.178 КПК України слідчий суддя встановив, що підозрюваний не має міцних соціальних зв`язків, зокрема має постійне місце мешкання, не одружений та не має на утриманні неповнолітніх дітей.

Встановлюючи обставини, передбачені п. 5 ч.1 ст.178 КПК України слідчий суддя визначив, що підозрюваний має середню освіту, не працевлаштований.

Щодо репутації підозрюваного, відповідно до вимог п. 6 ч.1 ст.178 КПК України встановлено, що даних про негативну репутацію підозрюваного в ході судового розгляду клопотання слідчому судді не надано.

Щодо майнового стану підозрюваного, в дотримання вимог п. 7 ч.1 ст.178 КПК України, слідчий суддя відзначає, що підозрюваний не працевлаштований та не має джерела прибутку. Інших відомостей про майновий стан підозрюваного слідчому судді не надано.

На виконання вимог п. 8, 9, 10 ч.1 ст. 178 КПК України слідчий суддя зазначає, що підозрюваний раніше неодноразово засуджений, останній раз 05.07.2019 Віньковецьким районним судом Хмельницької області за ч. 2 ст.186 до покарання у вигляді 4 років 8 місяців позбавлення волі. Даних про застосування до підозрюваного інших запобіжних заходів не надано, як і відомостей про наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення.

Відповідно до вимог, визначених п. 11 ч. 1 ст.178 КПК України, слідчий суддя зазначає, що відповідно до наданих суду матеріалів розміру майнової шкоди у даному кримінальному провадженні становить 318 гривень.

На виконання вимог п. 12 ч.1 ст.178 КПК України, слідчий суддя зазначає, що наявні ризики продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризику летальності, що створює підозрюваний, у зв`язку з його доступом до зброї у судовому засіданні не встановлено.

Крім того, стороною обвинувачення доведено існування ризиків, передбачених п. 1, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме можливості підозрюваного переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інші кримінальні правопорушення.

Так, про наявність ризику переховуватись від органів досудового розслідування, визначеного до п. 1 ч. 1 ст.177 КПК України, свідчить тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, який відповідно до ст. 12 КК України, відноситься до категорії тяжких злочинів та за який передбачена відповідальність у виді позбавлення волі на строк від семи до десяти років, характер та зухвалість інкримінованого злочину, який вчинено повторно в умовах воєнного. Не можна залишити поза увагою і той факт, що підозрюваний не має міцних соціальних зв`язків.

Наявність ризику вчиняти інші кримінальні правопорушення підтверджується, визначеного п. 5 ч. 1 ст.177 КПК України свідчий той факт, що ОСОБА_5 маючи не зняту та не погашену у встановленому законом порядку судимість на шлях виправлення не став, належних висновків для себе не зробив, на шлях виправлення не став та знову підозрюється у вчиненні інкримінованого йому органом досудового розслідування кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.13 ч. 4 ст. 186 КК України, не працевлаштований та не має джерела прибутку.

Разом з тим, слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення не доведеним існування ризику, передбаченого п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, оскільки вказаний ризик належним чином не обґрунтований у клопотанні, не знайшов об`єктивного підтвердження у судовому засіданні та ґрунтується на припущеннях слідчого, прокурора.

Слідчий суддя враховує доводи підозрюваного ОСОБА_5 , викладені на його користь, та вважає, що у даному випадку ці доводи не перевищують суспільного інтересу у справі, який полягає у повному та неупередженому досудовому розслідуванні кримінального провадження у встановлені законом строки, а також забезпечення запобіганню процесуальних ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Таким чином, враховуючи встановлені у судовому засіданні обставини, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність усіх обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК України, та застосування у відношенні підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відповідає конкретній меті, визначеній у КПК України, та застосовується за наявності підстав, передбачених КПК України, є необхідним та достатнім для запобігання існуючим ризикам і жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам, у зв`язку з чим вважає, що клопотання слідчого підлягає задоволенню.

Враховуючи вимоги ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні особливо тяжкого злочину визначається від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Відповідно до ч. 7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених частинами 3 або 4 ст. 183 цього Кодексу підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Для того, щоб розмір застави можна було вважати таким, який здатен забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, слідчий суддя повинен, врахувавши положення ст. 177, 178 КПК України, та раціонально співставити його з доведеними у справі ризиками, даними про особу підозрюваного, тяжкістю вчиненого злочину.

Відповідно до вимог статей 176, 177, 178, 182 КПК України, приймаючи до уваги, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину - розмір застави визначається в межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» встановлено, що з 1 січня 2024 року прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для працездатних осіб складає 3028 гривень.

Для того, щоб розмір застави можна було вважати таким, який здатен забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, слідчий суддя повинен, врахувавши положення ст. 177, 178 КПК України, та раціонально спів ставити його з доведеними у справі ризиками, даними про особу підозрюваного та тяжкістю вчиненого злочину.

Отже, слідчий суддя, на підставі наданих матеріалів, оцінивши в сукупності всі обставини, зазначені у ч. 1 ст. 178 КПК України, майновий стан підозрюваного, який не працевлаштований та не має джерела прибутку, враховуючи вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним ОСОБА_5 кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винним у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, особу підозрюваного та його репутацію, вік, стан здоров`я та поведінку підозрюваного, а також те, що підозрюваний має постійне місце мешкання, неодружений та не має на утриманні неповнолітніх дітей, отже не має міцних соціальних зв`язків, не є інвалідом, раніше неодноразово судимий, відсутність ризику продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема наявність ризику летальності, що створює підозрюваний, слідчий суддя не вбачає виключності випадку задля виходу за межі визначеного ч. 5 ст. 182 КПК України розміру застави.

На переконання слідчого судді застава у розмірі 80 (вісімдесят) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 242 240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) грн. 00 коп., яку підозрюваний має право у будь-який момент внести на спеціальний рахунок у порядку, визначеному КМУ, після чого може бути звільнений з-під варти, та на нього можуть бути покладені обов`язки, передбачені в ст. 194 КПК України і буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави, здатна забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків і належну процесуальну поведінку підозрюваного та виконання мети та цілей застосування запобіжного заходу, визначених ч. 1 ч.177 КПК України.

Керуючись ст.ст.110, 131, 132, 176-178, 183, 184, 186, 193, 194, 196, 197, 369-372 КПК України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів до 17 вересня 2024 року включно.

Строк тримання під вартою обчислювати з 11 години 40 хвилин 20 липня 2024 року.

Встановити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 заставу у розмірі 80 (вісімдесят) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 242 240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) грн. 00 коп., які необхідно внести у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому КМУ, отримувач коштів: отримувач коштів: ДКСУ, м. Київ, код отримувача 26268059, рахунок отримувача: UA1012089 , призначення платежу: застава, № ухвали суду, П.І.Б. платника застави, Код банку отримувача (МФО) 820172.

У разі внесення застави, уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити ОСОБА_5 з-під варти та повідомити про це слідчого, прокурора, слідчого суддю або суд.

З моменту звільнення ОСОБА_5 з-під варти у зв`язку з внесенням застави він буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення застави покласти на ОСОБА_5 обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, яким здійснюється досудове розслідування, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- утримуватися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

Вказані обов`язки в разі внесення застави покладаються на ОСОБА_5 строком на 2 місяці, який починається з моменту звільнення з-під варти після внесення застави.

У разі невиконання вище перелічених обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовуються у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.

Ухвала слідчого судді діє до 17 вересня 2024 року включно та підлягає негайному виконанню після її оголошення.

На ухвалу може бути подана апеляція безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1