УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 вересня 2024 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

підозрюваного ОСОБА_6 ,

розглянувши у судовому засіданні клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого управління Головного управління Національної поліції у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні №0000670 від 16.09.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького міського суду Вінницької області надійшло клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого управління Головного управління Національної поліції у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_6 .

Клопотання мотивовано тим, що проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000670 від 16.09.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України.

Досудовим розслідуванням установлено, що на початку вересня 2024 року між ОСОБА_8 та ОСОБА_6 з однієї сторони та ОСОБА_9 виник конфлікт на грунті боргових зобов`язань, які ОСОБА_9 не виконував.

На грунті вказаного конфлікту у ОСОБА_8 та ОСОБА_6 виник спільний злочинний умисел на позбавлення життя ОСОБА_9 , за для якого вони попередньо спланували обставини скоєння вбивства та розподілили ролі між собою.

З цією метою, ОСОБА_8 та ОСОБА_6 прибули до будинку, що за адресою: АДРЕСА_1 , у дворі якого очікували на прибуття ОСОБА_9 .

Близько 11.40 год. 16.09.2024 ОСОБА_8 та ОСОБА_6 , помітили, як ОСОБА_9 прийшов до вищевказаного будинку та направився до місця свого проживання, а саме до квартири АДРЕСА_2 .

У свою чергу ОСОБА_8 та ОСОБА_6 , реалізуючи свій спільний злочинний умисел почали слідувати за ОСОБА_9 , до самого помешкання. У подальшому, ОСОБА_8 та ОСОБА_6 , діючи умисно, за попередньою змовою групою осіб, незаконно проникли до квартири, що за адресою: АДРЕСА_3 , шляхом відчинення незамкнутих дверей, де на порозі помітили ОСОБА_9 та його матір ОСОБА_10 . Надалі, ОСОБА_8 усвідомлюючи, що посягає на життя іншої особи, передбачаючи і свідомо бажаючи настання суспільно-небезпечних наслідків у вигляді смерті потерпілого, у присутності матері - ОСОБА_10 , почав наносити ОСОБА_9 множинні удари кулаками в область голови. У той же час, ОСОБА_6 діючи відповідно до заздалегідь заготовленого спільного плану, почав утримувати руками ОСОБА_10 , з метою уникнення можливості надання нею допомоги ОСОБА_9 та його захисту від нападу.

Унаслідок нанесених ОСОБА_8 ударів кулаками ОСОБА_9 , останній впав на підлогу, після чого ОСОБА_8 наніс ще декілька (не менше 3) ударів ногами в область голови, внаслідок яких потерпілому спричинено тяжких тілесних ушкоджень у вигляді закритої черепно-мозкової травми, від якої останній помер на місці події.

Згідно лікарського свідоцтва про смерть № 147-Р від 16.09.2024 смерть ОСОБА_9 настала у наслідок закритої черепно мозкової травми.

У подальшому, ОСОБА_8 та ОСОБА_6 , реалізувавши свій злочинний умисел позбавлення життя останнього зникли з місця події.

За підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України, 16.09.2024 року о 23 годині 10 хвилин, в порядку ст. 208 КПК України, затримано: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Енергодар Запорізької області, громадянина України, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_4 та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_5 , раніше судимого.

ОСОБА_6 17.09.2024 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України

Обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення підтверджується зібраними у ході досудового розслідування доказами, а саме: протоколом огляду місця події, протоколом огляду трупа, показаннями свідків, протоколом затримання, лікарським свідоцтвом про смерть, а також іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

Так, ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчинені особливо тяжкого умисного, насильницького злочину, санкція за який, передбачає покарання на строк до п`ятнадцяти років позбавлення волі або довічне позбавлення волі.

Метою застосування запобіжного заходу ОСОБА_6 у відповідності до ст. 177 КПК України, є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігання ризикам, передбачених п. п. 1, 2, 3 ст. 177, а саме:

п. 1 ? ОСОБА_6 не має офіційного та стабільного джерела доходів і у нього відсутні стійкі соціальні зв`язки, а тому він може в будь-який момент без зайвих труднощів покинути місце свого проживання, при цьому усвідомлюючи загрозу застосування реальної міри покарання, може здійснити спроби переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду.

п. 2. ОСОБА_6 може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

п. 3 ? за відсутності жодного контролю ОСОБА_6 , вільно пересуваючись, може незаконно впливати на потерпілу та свідків у цьому ж кримінальному провадженні, з метою їх спонукання шляхом погроз, вмовляння до дачі неправдивих показань або відмови від участі у кримінальному провадженні, що негативно вплине на хід досудового розслідування та його результати.

Стан здоров`я та вік підозрюваного ОСОБА_6 , дозволяють утримувати його під вартою.

Отже, застосування жодного іншого більш м`якого запобіжного заходу, окрім тримання під вартою, не зможе запобігти наявним ризикам, а також сприяти виконанню покладених на підозрюваного обов`язків задля дотримання розумних строків досудового слідства, тому слідчий просив клопотання задовольнити.

Прокурор ОСОБА_3 клопотання слідчого підтримав, оскільки під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, тому необхідно застосувати щодо підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Слідчий ОСОБА_4 в судовому засіданні клопотання підтримав.

Захисник ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання, просив застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Підозрюваний ОСОБА_6 в судовому засіданні підтримав думку захисника.

Слідчий суддя, вислухавши думку підозрюваного та його захисника, прокурора, дослідивши матеріали клопотання слідчого, матеріали кримінального провадження, характеризуючі дані підозрюваного, прийшов до наступного висновку.

Відділом розслідування злочинів скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого управління Головного управління Національної поліції у Вінницькій області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16.09.2024 за №0000670, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України.

В рамках вказаного провадження ОСОБА_6 17.09.2024 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України.

При розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги п.п.3,4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження прав особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. Зокрема, при розгляді клопотання суд оцінює підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з урахуванням конкретних обставин справи.

При вирішенні питання про наявність підстав для задоволення клопотання слідчий суддя приймає до уваги, що згідно ч. 1 ст. 183 КПК України взяття під варту є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Так, на час розгляду клопотання, підозра щодо вчинення ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України обґрунтована, про що свідчать докази, які зібрані в кримінальному провадженні та доведені прокурором при розгляді даного клопотання.

Причетність ОСОБА_6 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення достатньою мірою, для даної стадії кримінального провадження, доводиться доказами, які долучені слідчим до матеріалів клопотання.

Дослідивши надані докази, матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку, що слідчим доведено наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України та недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Так, ОСОБА_6 офіційно не працює, підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від десяти до п`ятнадцяти років або довічним позбавленням волі, усвідомлюючи тяжкість інкримінованого правопорушення та можливості засудження до тривалого терміну позбавлення волі може бути підставою та мотивом для підозрюваного до втечі, що в своїй сукупності свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Згідно із позицією Європейського суду з прав людини, зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Тяжкість можливого покарання може спонукати підозрюваного переховуватися від суду. Це твердження узгоджується з практикою ЄСПЛ, зокрема у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування. У рішенні по справі «Летельє проти Франції» Європейський суд з прав людини визначив, що тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.

Крім того, після вчинення кримінального правопорушення підозрюваний здійснював спроби переховуватись від органу досудового розслідування.

Також перебуваючи на волі ОСОБА_6 матиме можливість впливати на потерпілу сторону, з метою уникнення відповідальності, тому існує ризик, передбачений п. 3 ч.1 ст. 177 КПК України.

Враховуючи, що досудове розслідування перебуває на початковій стадії, проводяться слідчі (розшукові) заходи спрямовані на виявлення та фіксацію доказів, що можуть становити доказове значення під час досудового розслідування та судового розгляду, є підстави вважати, що перебуваючи на волі підозрюваний може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення всіх обставин кримінального правопорушення.

При цьому слід зазначити, що чинне законодавство не вимагає підтвердження того, що підозрюваний обов`язково здійснюватиме такі дії, однак має об`єктивну можливість їх реалізації в майбутньому.

Відповідно до ст. 178 КПК України, слідчий суддя враховує тяжкість кримінального правопорушення, вагомість наявних доказів вчинення ним інкримінованого кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винним, а також дані, що характеризують особу підозрюваного, стан його здоров`я, який не виключає можливість застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Також судом враховано, що підозрюваний має постійне місце проживання, перебуває у цивільному шлюбі. Разом з тим, це не є безумовними підставами для застосування більш м`якого запобіжного заходу, оскільки вказані обставини на даний час не мають такого ступеню довіри, які можуть бути враховані судом, як такі, що мають запобіжний вплив на поведінку підозрюваного, та не є такими, що спростовують встановлені судом ризики.

За змістом ст.131 КПК запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження, а відтак їх застосування має на меті досягнення дієвості цього провадження. Дослідивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку, що застосування іншого запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та запобігти встановленим ризикам, які вказані слідчим та доведені матеріалами справи. Тому, для досягнення мети застосування запобіжних заходів, на даному етапі досудового розслідування запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є необхідним та доцільним. Інший, менш суворий запобіжний захід не зможе забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, що випливають зі змісту ст. 177 КПК України і тримання підозрюваного під вартою в повній мірі відповідає меті, з якою застосовується цей вид запобіжного заходу.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 КПК України, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, який спричинив загибель людини.

Таким чином, враховуючи обставини справи, а саме умисний мотив та вчинення кримінального правопорушення, скоєного проти життя та здоров`я особи, в період дії воєнного стану, особу ОСОБА_6 , який раніше судимий, а також наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність застосування до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави на 60 днів.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 183, 193, 194, 196, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого управління Головного управління Національної поліції у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_7 задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Строк тримання під вартою рахувати з моменту фактичного затримання особи, тобто з 16.09.2024 по 14.11.2024 включно.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя