ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 554/2929/24 Номер провадження 11-сс/814/757/24Головуючий у 1-й інстанції ОСОБА_1 Доповідач ап. інст. ОСОБА_2
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 листопада 2024 року м. Полтава

Колегія суддів Судової палати з розгляду кримінальних справ Полтавського апеляційного суду у складі:

головуючого суддіОСОБА_2
суддів: за участю секретаря судового засідання ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні провадження за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_6 , в інтересах підозрюваної ОСОБА_7 , на ухвалу слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтава від 18 жовтня 2024 року,

в с т а н о в и л а:

Цією ухвалою в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18 січня 2024 року за №000087, задоволено клопотання прокурора Полтавської обласної прокуратури ОСОБА_8 та відсторонено від посади лікаря-невропатолога, голови Міжрайонної МСЕК м. Бахмут Обласного центру медико-соціальної експертизи в межах строку досудового розслідування до 15 листопада 2024 року підозрювану

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженку м. Єнакієве Донецької обл., проживаючу за адресою: АДРЕСА_1 , не судиму.

Приймаючи таке рішення, слідчий суддя врахував: наявність правових підстав для відсторонення від посади ОСОБА_7 , яка є службовою особою, підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.368 КК України, пов`язаного з виконанням нею службових обов`язків, те, що використання підозрюваною службового становища здатне негативно вплинути на процес розслідування та встановлення істини у справі, оскільки вона може: знищити, підробити документи, які мають значення для досудового розслідування, незаконними засобами впливати на свідків, продовжити вчинення кримінальних правопорушень.

В апеляційній скарзі захисник ОСОБА_6 просить скасувати ухвалу слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтава від 18 жовтня 2024 року та постановити нову ухвалу, якою відмовити в задоволенні клопотання прокурора про відсторонення ОСОБА_7 від посади. Свої вимоги обгрунтовує тим, що слідчий суддя не мотивував постановлене рішення та не врахував те, що стороною обвинувачення: не було доведено наявність обгрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.368 КК України, існування ризиків, визначених у ч.1 ст.157 КК України, необхідність відсторонення підозрюваної від посади лікаря-невропатолога, голови Міжрайонної МСЕК м. Бахмут Обласного центру медико-соціальної експертизи ; не долучено належних і достатніх даних на обґрунтування доводів клопотання; всупереч приписам ч.2 ст.158 КПК України повторно ініційовано питання про відсторонення ОСОБА_7 від посади, оскільки за попередньою ухвалою слідчого судді підозрювана вже відсторонялась від посади до 15 жовтня 2024 року та у зв`язку з тим, що до вказаної дати прокурором не ставилось питання про продовження строку відсторонення її від посади вона в період часу з 16 до 18 жовтня 2024 року повернулась до виконання своїх службових обов`язків.

У запереченні прокурор просить залишити без задоволення апеляційну скаргу, посилаючись на законність та обгрунтованість ухвали слідчого судді.

Учасники провадження були належним чином повідомлені про місце, дату й час судового засідання апеляційної інстанції, до суду не з`явились і заявили клопотання про здійснення апеляційного розгляду за їх відсутності.

Колегія суддів Судової палати з розгляду кримінальних справ заслухала суддю-доповідача, перевірила матеріали провадження і долучені прокурором до заперечень дані на спростування доводів апелянта, обговорила доводи апеляційної скарги та дійшла висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення з огляду на таке.

Статтею 404 КПК України регламентовано, що суд апеляційної інстанції переглядає судове рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Згідно зі ст.370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених КПК України. Обгрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до ст.94 КПК України. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Заходами процесуального примусу, пов`язаними із обмеженням особистих або майнових прав особи, є заходи забезпечення кримінального провадження, передбачені ст.131 КПК України, що виступають важливим елементом механізму здійснення завдань кримінального провадження при розслідуванні злочинів. Серед інших, до заходів забезпечення кримінального провадження віднесено відсторонення від посади (п.4 ч.2 ст.131 КПК України), засади застосування якого визначені у Главі 14 Розділу ІІ КПК України.

Приписами ч.1 ст.154 КПК України передбачено, що відсторонення від посади може бути здійснено щодо особи, яка підозрюється у вчиненні злочину.

Відповідно до ч.5 ст.65-1 Закону України «Про запобігання корупції» особа, якій повідомлено про підозру у вчиненні нею кримінального правопорушення у сфері службової діяльності, підлягає відстороненню від виконання повноважень на посаді в порядку, визначеному законом.

За змістом ч.ч.1, 2 ст.157 КПК України слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про відсторонення від посади, якщо слідчий, прокурор не доведе наявність достатніх підстав вважати, що такий захід необхідний для припинення кримінального правопорушення, припинення або запобігання протиправній поведінці підозрюваного, який, перебуваючи на посаді, може знищити чи підробити речі і документи, які мають значення для досудового розслідування, незаконними засобами впливати на свідків та інших учасників кримінального провадження або протиправно перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

При вирішенні питання про відсторонення від посади слідчий суддя зобов`язаний врахувати такі обставини: правову підставу для відсторонення від посади; достатність доказів, які вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; наслідки відсторонення від посади для інших осіб.

Ризиком же в контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.

Частинами 1, 2 ст.158 КПК України передбачено, що прокурор має право звернутися з клопотанням про продовження строку відсторонення від посади, яке розглядається в порядку, визначеному в ст.156 КПК України. Слідчий суддя, суд відмовляє у продовженні строку відсторонення від посади, якщо прокурор не доведе, що: обставини, які стали підставою для відсторонення від посади, продовжують існувати; сторона обвинувачення не мала можливості забезпечити досягнення цілей, заради яких було здійснено відсторонення від посади, іншими способами протягом дії попередньої ухвали.

Під час апеляційного розгляду встановлено, що ГУНП у Полтавській області здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18 січня 2024 року за №000087 (а.п.7-15).

Досудовим розслідуванням установлено, що лікар-невропатолог, голова медико-соціальної експертизи Міжрайонної МСЕК м. Бахмут ОСОБА_7 , будучи службовою особою, діючи умисно, з корисливою метою, 28 травня 2024 року о 16 годині 22 хвилини у відділенні служби доставки ТОВ «Нова Пошта» по вул. Павленківська Площа, 3-Б у м. Полтава отримала від імені ОСОБА_9 поштове відправлення №2740 - конверт із грошовими коштами в сумі 52 000 гривень і 50 доларів США, а також пояснювальну записку з переліком осіб: « ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 » і сумою неправомірної вигоди з відміткою групи інвалідності щодо кожного. Тим самим ОСОБА_7 одержала неправомірну вигоду у вигляді зазначеної грошової суми за вчинення дій із використанням свого службового становища щодо встановлення та продовження строку раніше визначеної групи інвалідності вказаним вище особам.

Затим ОСОБА_7 у приміщенні Міжрайонної МСЕК м. Бахмут по вул. Сінній, 15 у м. Полтава , використовуючи своє службове становище, підписала акт огляду медико-соціальною експертною комісією без номеру й дати, згідно з яким цією комісією проведено повторний огляд/переогляд ОСОБА_12 та встановлено ІІІ групу інвалідності з 01 травня 2024 року строком на 3 роки із зазначенням причини інвалідності - «загальне захворювання».

Також 27 червня 2024 року ОСОБА_7 у приміщенні Міжрайонної МСЕК м. Бахмут за названою вище адресою вчинила дії в інтересах ОСОБА_14 , підписавши акт огляду медико-соціальною експертною комісією №1358 від 27 червня 2024 року, а також підписавши та затвердивши печаткою довідку до вказаного акта №862014 від 27 червня 2024 року про повторний огляд і встановлення ІІ групи інвалідності з 01 червня 2024 року строком на 3 роки із зазначенням причини інвалідності - «загальне захворювання».

15 серпня 2024 року слідчий ОСОБА_15 , за погодженням із прокурором ОСОБА_16 , повідомив ОСОБА_7 про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.368 України - одержання нею як службовою особою неправомірної вигоди за вчинення нею в інтересах третьої особи дій із використанням службового становища (а.п.18-25).

19 серпня 2024 року слідчим суддею Октябрського районного суду м. Полтава застосовано підозрюваній запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 60 560 гривень, і покладено на неї обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України (вказану ухвалу слідчого судді залишено без зміни Полтавським апеляційним судом).

25 вересня 2024 року слідчим суддею Октябрського районного суду м. Полтава відсторонено ОСОБА_7 від посади лікаря-невропатолога, голови міжрайонної МСЕК м. Бахмут Обласного центру медико-соціальної експертизи в межах строку досудового розслідування до 15 жовтня 2024 року (а.п.32-36).

14 жовтня 2024 року заступником керівника Полтавської обласної прокуратури ОСОБА_17 продовжено строк досудового розслідування в цьому кримінальному провадженні до 15 листопада 2024 року (а.п.26-31).

15 жовтня 2024 року прокурор ОСОБА_8 звернувся до слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтава з клопотанням про відсторонення ОСОБА_7 від зазначеної вище посади в межах строку досудового розслідування до 15 листопада 2024 року (а.п.1-37).

Слідчий суддя, розглянувши клопотання прокурора, встановив наявність підстав для його задоволення та відсторонив ОСОБА_7 від займаної нею посади лікаря-невропатолога, голови міжрайонної МСЕК м. Бахмут Обласного центру медико-соціальної експертизи в межах строку досудового розслідування до 15 листопада 2024 року (а.п.43-45).

З таким рішенням погоджується і колегія суддів.

Факт зайняття ОСОБА_7 зазначеної вище посади не оспорюється та підтверджено в апеляційній скарзі.

Однак доводи сторони захисту про відсутність підстав для відсторонення підозрюваної від посади є неспроможними.

За практикою Європейського суду з прав людини вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

У рішенні по справі Нечипорук та Йонкало проти України від 21 квітня 2011 року Європейський суд з прав людини виснував, що термін «обґрунтована підозра» означає існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити злочин (також рішення Європейського суду з прав людини від 30 серпня 1990 року у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства»).

Обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_7 інкримінованого їй злочину, передбаченого ч.1 ст.368 КК України, підтверджується зібраними в кримінальному провадженні вагомими доказами, зокрема, даними: протоколів про результати проведення НСРД у вигляді: огляду кореспонденції від 31 травня 2024 року й контролю за вчиненням злочину у формі контрольованої поставки від 12 червня 2024 року з додатками, якими підтверджено те, що 28 травня 2024 року в проміжок часу приблизно з 16 години 20 хвилин до 16 години 30 хвилин підозрювана у відділенні служби доставки ТОВ «Нова Пошта» по вул. Павленківська Площа, 3-Б у м. Полтава отримала від імені ОСОБА_9 (телефон: НОМЕР_1 ) поштове відправлення №2740 - конверт, який містив: грошові кошти в сумі 52 000 гривень і 50 доларів США, пояснювальну записку, з аналізу змісту якої з урахуванням обставин кримінального провадження на цій стадії справи наявні вагомі підстави стверджувати, що в ній зазначено перелік осіб та напроти кожної особи - суму грошових коштів, строк і групу інвалідності, порядок її продовження, а саме: « ОСОБА_10 1985 повторно на 3 гр. на 3 года, 9 000; ОСОБА_11 - повторно на 2 гр. на 3 года 12 000; ОСОБА_12 - повторно на 3 гр. на 3 года 9 000; ОСОБА_13 - повторно на 2 гр. на 3 года 12 000; ОСОБА_14 - повторно на 2 гр. на 3 года 12 000», а кінець записки підсумовано загальною сумою переданої неправомірної вигоди: «Всего 54 000 (52 000 + 50 доларів США)», що відповідає отриманому підозрюваною загальному розміру грошових коштів. Із вказаним вище відправленням ОСОБА_7 залишила відділення закладу поштового зв`язку; протоколу про результати НСРД у вигляді зняття інформації з електронних інформаційних систем від 26 липня 2024 року з фотознімками щодо зафіксованого листування в мережі «Телеграм» підозрюваної з лікарем невропатологом та особою з іменем ОСОБА_18 (з абонентським номером мобільного телефону, аналогічним тому, який було вказано при відправленні грошових коштів і пояснювальної записки ОСОБА_7 ), у ході чого вони обговорювали направлення пацієнтів до лікарів, періодично обмінювались фотознімками документації інших осіб, зокрема, паспортів, медичної документації. 15 липня 2024 року особа з іменем ОСОБА_18 відзвітувала підозрюваній: «… я за цих уже розрахувалась» (над названим текстом міститься фотознімок записки з прізвищами осіб і навпроти кожної особи зазначено: групу й строк інвалідності, порядок її продовження, числові позначення, а четверо з цих осіб виділено червоним кругом), на що підозрювана відповіла: «ок», тобто підтвердила розуміння суті обговорюваного питання. Також між ними відбулися діалоги наступного змісту: особа з іменем ОСОБА_18 : «коли зможеш ОСОБА_19 , що скажеш з приводу моєї сестри? Можливо обійтися без її присутності чи для тебе це ризиково?»; ОСОБА_7 : «я у відпустці буду, будуть інші лікарі, тоді прийдеться її переносити після відпустки»; особа з іменем ОСОБА_18 : «зараз так важко працювати, одні перевірки та наїзди»; ОСОБА_7 : «так».

Колегія суддів зауважує, що на цьому етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду по суті, а саме питань, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні злочину.

Ураховуючи надані стороною обвинувачення вагомі докази на підтвердження в зазначеному више кримінальному провадженні обґрунтованої підозри, колегія суддів погоджується з її наявністю. На підставі розумної оцінки сукупності наданих доказів убачається, що причетність ОСОБА_7 до вчинення злочину, підозра в якому їй повідомлена, є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

У свою чергу, з урахуванням конкретних обставин кримінального провадження колегія суддів погоджується з висновками слідчого судді в частині доведеності ризиків, передбачених ч.1 ст.157 КПК України, які наразі не зменшились.

Відповідні ризики слід уважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності здійснення підозрюваним, перебуваючи на посаді, зазначених дій. При цьому, КПК України не вимагає доказів того, що підозрювана особа обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що перебуваючи на посаді вона матиме реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Наведений вище стандарт доказування (переконання) слідчий суддя, суд використовують при розгляді клопотання про відсторонення від посади.

З фактичних обставин інкримінованої ОСОБА_7 кримінально протиправної діяльності вбачається, що саме з її перебуванням на посаді лікаря-невропатолога, голови міжрайонної МСЕК м. Бахмут Обласного центру медико-соціальної експертизи та наявними в неї повноваженнями пов`язується вчинення корупційного злочину. Посада, яку обіймає підозрювана, є керівною, наділяє ОСОБА_7 широким колом організаційно-розпорядчих повноважень, зокрема, надає змогу впливати на підлеглих осіб і приймати важливі управлінські рішення.

Так, наявні в матеріалах справи факти та обставини, на які наявне посилання в клопотанні й доведені прокурором, дають достатні підстави вважати, що підозрювана, перебуваючи на вказаній вище посаді, використовуючи своє службове становище, авторитет та адміністративні можливості, може в незаконний спосіб прямо чи опосередковано впливати на свідків, з метою зміни їх показань на свою користь як форми позапроцесуальної протидії розслідуванню кримінального правопорушення.

Окрім того, на думку колегії суддів, наявним є певний ступінь імовірності того, що підозрювана, маючи вільний доступ до власного службового кабінету та інших службових приміщень, можливість погоджувати зміст документів, може знищити, підробити документи, які мають значення для досудового слідства.

Таким чином, перебування ОСОБА_7 на займаній посаді здатне негативно вплинути на процес розслідування, всебічне, повне й неупереджене дослідження всіх обставин справи.

У свою чергу, з аналізу обставин цього провадження, здійснюваного за ознаками ряду кримінальних правопорушень, його об`єму, обсягу проведення значної кількості необхідних слідчих і процесуальних дій для повного виконання завдань кримінального провадження, вбачається доведеним той факт, що сторона обвинувачення не мала можливості забезпечити досягнення цілей, заради яких було здійснено відсторонення від посади, іншими способами протягом дії попередньої ухвали, у тому числі й шляхом обрання відповідного запобіжного заходу підозрюваній, оскільки не встановлено інших ефективних способів запобігання встановленим вище ризикам.

На цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваної шляхом вжиття ініційованого стороною обвинувачення заходу забезпечення кримінального провадження, а наслідки відсторонення ОСОБА_7 від посади не перевищують необхідність і можливість досягнення завдань, окреслених у ст.2 КПК України.

На доводи апелянта щодо порядку звернення прокурора з повторним клопотанням колегія суддів констатує, що перевіркою матеріалів провадження встановлено наявність обставин, передбачених як ст.157 КПК України, так і ст.158 КПК України, які підтверджують необхідність і наявність правових підстав для відсторонення ОСОБА_7 від посади, а тому є відсутніми достатні й виправдані обставини для скасування оскаржуваної ухвали та відмови в задоволенні клопотання прокурора.

Ураховуючи викладене вище, апеляційна скарга не підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст.376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів апеляційного суду,

у х в а л и л а:

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_6 , в інтересах підозрюваної ОСОБА_7 , залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтава від 18 жовтня 2024 року щодо ОСОБА_7 - без зміни.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

С у д д і:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4