Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 11-кп/4809/623/24 Головуючий у суді І-ї інстанції ОСОБА_1
ЄРДР № Доповідач в колегії апеляційного суду ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.11.2024 року. колегія суддів судової палати у кримінальних справах Кропивницького апеляційного суду у складі:

Головуючого - судді ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

із секретарем ОСОБА_5 ,

за участю прокурора ОСОБА_6 ,

захисника - адвоката ОСОБА_7 ,

обвинуваченого ОСОБА_8 ,

розглянула у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференцзв`язку у м. Кропивницькому клопотання прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_6 про продовження обвинуваченому ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

В С Т А Н О В И Л А:

До початку розгляду апеляційної скарги захисника - адвоката ОСОБА_7 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_8 на вирок Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 13 липня 2023 року щодо ОСОБА_8 , прокурором у кримінальному провадженні ОСОБА_6 заявлено клопотання про продовження ОСОБА_8 строку тримання під вартою строком на 60 днів, без визначення розміру застави.

Клопотання мотивовано тим, що ОСОБА_8 вчинив кримінальне правопорушення, яке згідно зі ст. 12 КК України відноситься до особливо тяжких, за вироком Знам`янського міськрайонного суду від 13.07.2023 його визнано винним за ч. 1 ст. 115 КК України та призначено покарання у виді 9 років позбавлення волі. Тобто призначено покарання з реальним його відбуванням, тому наявні реальні ризики незаконного впливу, а також того, що обвинувачений може вжити заходів для перешкоджання здійснення апеляційного розгляду та уникнення ним відбування призначеного покарання. Таким чином, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відповідає особі обвинуваченого, який не має стійких родинних зв`язків, характеру та тяжкості діянь, які йому інкримінуються, позбавить можливості перешкодити інтересам правосуддя, зокрема і ухиленню від суду, а також забезпечення виконання процесуальних рішень, у зв`язку із тяжкістю кримінального правопорушення, виду та розміру покарання за нього, можливість вчинення засудженим спроби уникнення подальшого покарання. Ризики, які були наявні при обранні та продовженні запобіжного заходу на стадії досудового слідства та судового розгляду кримінального провадження по суті пред`явленого обвинувачення не зменшилися, адже на даний час судове провадження не завершено, остаточне рішення у справі не прийнято.

Заслухавши доповідача, дослідивши доводи клопотання про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_8 . заслухавши прокурора, яка просила задовольнити клопотання, обвинуваченого ОСОБА_8 та в його інтересах захисника - адвоката ОСОБА_7 , які не заперечували проти задоволення клопотання, дослідивши матеріали клопотання, колегія суддів доходить до висновку, що клопотання про продовження запобіжного заходу тримання під вартою ОСОБА_8 прокурора підлягає задоволенню.

Відповідно до ч.1 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та направляється уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Відповідно до ч. 4 ст. 176 КПК України запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Згідно із ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

У відповідності до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Пунктом 4 частини 2 статті 183 КПК України визначено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років

Рішенням ЄСПЛ «Клоот проти Бельгії» визначено, що «Серйозність обвинувачення може служити для суду підставою для постановлення рішення про поміщення та утримання підозрюваного під вартою з метою запобігання спробі вчинення подальших правопорушень. Однак, необхідно, щоб небезпека була явною, а запобіжний захід - необхідним в світлі обставин справи і, зокрема, біографії та характеристики особи, про яку йдеться».

Доводи викладені у клопотанні прокурора про продовження ОСОБА_8 дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, є обгрунтованими.

Як вбачається з вироку суду першої інстанції, ОСОБА_8 визнано винуватим за ч.1 ст.115 КК України та призначено покарання у виді позбавлення волі строком на 09 років.

Вказаним судовим рішенням раніше обрану міру запобіжного заходу - тримання під вартою - залишено без змін до набрання вироком законної сили.

Ухвалою Кропивницького апеляційного суду від 19.12.2023 вирок стосовно ОСОБА_8 залишено без змін.

Постановою Верховного Суду від 30.07.2024 ухвалу Кропивницького апеляційного суду від 19.12.2023 скасовано з призначенням нового розгляду у суді апеляційної інстанції та обрано ОСОБА_8 запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 діб.

Ухвалою Кропивницького апеляційного суду від 24.09.2024, продовжено обвинуваченому ОСОБА_8 , строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів, а саме: з 12 год. 30 хв. 24 вересня 2024 року до 12 год. 30 хв. 23 листопада 2024 року, включно.

Обраний щодо ОСОБА_8 запобіжний захід відповідає особі обвинуваченого, характеру та тяжкості діяння, яке йому інкримінується, позбавляє можливості перешкодити інтересам правосуддя, зокрема, і ухиленню від суду, а ступінь ризиків, які стали підставою для обрання та продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, на даному етапі кримінального провадження в наявності не зменшились та продовжують існувати.

Дане кримінальне провадження надійшло до Кропивницького апеляційного суду 06 вересня 2024 року, строк запобіжного заходу продовжено до 23 листопада 2024 року та завершити розгляд апеляційної скарги захисника - адвоката ОСОБА_7 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_8 на вирок Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 13 липня 2023 року щодо ОСОБА_8 не вбачається можливим.

Відповідно до рішення ЄСПЛ від 20.05.2010 у справі «Москаленко проти України», суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 02.10.2014 у справі «Воляник проти України», визначено що допустимими підставами для взяття й утримання особи під вартою є наявність з боку підозрюваного таких загроз як: перешкоджання розслідуванню, вплив на свідків та інших осіб, ухилення від слідства та суду або повторне вчинення злочину.

З метою забезпечення виконання ОСОБА_8 покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, неможливо застосувати до ОСОБА_8 більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою.

Враховуючи викладене, вважаю що клопотання прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_6 підлягає задоволенню, оскільки метою продовження запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_8 покладених на нього процесуальних обов`язків, що виправдовує дію саме такого запобіжного заходу.

Керуючись ст.ст.177, 178, 183, ч. 3 ст. 331 КПК України, колегія суддів,

ПОСТАНОВИЛА:

Клопотання прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_6 про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на строк 60 днів - задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів, а саме: з 14 год. 50 хв. 19 листопада 2024 року до 14 год. 50 хв. 18 січня 2024 року, включно.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4

(підписи)