01.10.2024
Справа № 642/17/24
н/п 1-кп/642/108/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"30" вересня 2024 р. Ленінський районний суд м. Харкова в складі: головуючого судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 , розглянувши в відкритому судовому засіданні кримінальне провадження № 0001203 від 17.10.2023 за обвинуваченням:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харкова, громадянина України, офіційно не працюючого, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286-1 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Ленінського районного суду м. Харкова знаходиться обвинувальний акт відносно ОСОБА_4 .

В судовому засіданні прокурор звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, обґрунтовуючи тяжкістю вчиненого кримінального правопорушення й те, що наразі існують ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України. Зазначає, що більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти ризикам, передбаченим п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки, перебуваючи на волі, ОСОБА_4 може переховуватись від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, незаконно впливати на свідків, може вчинити інші кримінальні правопорушення. Менш суворі запобіжні заходи не зможуть забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого, не зможуть забезпечити виконання покладених на нього процесуальних обов`язків.

Потерпілий в судове засідання не з`явився, причини неявки суду не відомі.

Захисник обвинуваченого заперечував проти застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, посилаючись на те, що обвинувачений не порушував умов раніше обраного йому запобіжного заходу. Обвинувачений підтримав думку захисника.

Заслухавши клопотання прокурора, захисника та обвинуваченого, вивчивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

За висновком Конституційного Суду України, викладеним в рішенні від 23.11.2017 № 1-р/2017, продовження дії заходів забезпечення кримінального провадження, а саме запобіжних заходів у виді домашнього арешту та тримання під вартою, обраних під час досудового розслідування, без перевірки судом обґрунтованості підстав для їх застосування, суперечить вимогам обов`язкового періодичного судового контролю за застосуванням запобіжних заходів, пов`язаних з обмеженням права особи на свободу та особисту недоторканність (ч.2 ст. 29 Конституції України).

Обвинувачений до суду не з`являвся, до суду надавав заяви про відкладення у зв`язку з тим, що погано себе відчуває. Судові засідання неодноразово відкладались у зв`язку з неявкою обвинуваченого. В матеріалах судової справи є лише одна довідка, про те, що ОСОБА_4 перебував на лікарняному з 30.01.2024 по 08.02.2024.

29.03.2024 за клопотанням прокурора у провадженні винесено ухвалу про привід обвинуваченого у судове засідання 19.04.2024.

ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, є достатні підстави вважати, що при застосуванні більш м`якого запобіжного заходу, ніж цілодобовий домашній арешт, ОСОБА_4 може вчинити дії направлені на переховування від органів досудового розслідування та суду, а також впливати на свідків, потерпілого, у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, що свідчить про ризики передбачені п.п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Так, ОСОБА_4 , маючи можливість вільного пересування та контактів, розуміючи тяжкість покарання, яке загрожує йому у разі визнання його винним, може вчинити дії направлені на переховування від органів досудового розслідування та суду, з метою уникнення від кримінальної відповідальності, що свідчить про наявність ризику передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Так, ОСОБА_4 , маючи можливість вільно пересуватись може незаконно впливати прямо чи опосередковано на експертів, потерпілого, що свідчить про наявність ризику передбаченого п. З ч. 1 ст. 177 КПК України.

Зазначені обставини свідчать про наявність ризиків, передбачених п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме щодо намагання обвинуваченим перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Беручи до уваги викладене, менш суворі запобіжні заходи, не зможуть забезпечити уникненню ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України.

При поданні клопотання до суду про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту стосовно ОСОБА_4 , враховано наступні обставини, передбачені ст. 178 КПК України:

- вагомість наявних доказів про вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_4 ;

- тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_4 , у разі визнання його винним, у вигляді позбавлення волі строком від 3 до 8 років;

- наявність обґрунтованого повідомлення про підозру ОСОБА_4 .

Суд, в свою чергу повинен ретельно дослідити наявні докази вказаних ризиків, проаналізувати, дати належну оцінку в кожній конкретній справі. Це узгоджується з позицією Європейського суду з прав людини, який у своєму рішенні у справі "Кобець проти України" (Заява N 16437/04) від 14 лютого 2008 року зазначив, що «Суд повторює, що відповідно до його прецедентної практики при оцінці доказів він керується критерієм доведення "поза розумним сумнівом" (також рішення у справі "Авшар проти Туреччини" (Avsar v. Turkey), п. 282). Таке доведення має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою».

Згідно положень ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При цьому, згідно зі ст. 181 КПК України домашній арешт полягає у забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Домашній арешт може бути застосований до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчинені злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі.

Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у виді домашнього арешту, суд вважає необхідним, відповідно до ст. 194 ч.5 КПК України покласти на нього на строк не більше двох місяців такі обов`язки: 1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду; 2) у період часу з 22:00 години до 06:00 години не покидати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 .

Отже, суд вважає, що в результаті застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у певний час доби буде забезпечена належна процесуальна поведінка ОСОБА_4 , а також те, що зазначений запобіжний захід буде запобігати вчиненню ним дій, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України і буде достатнім для забезпечення його належної процесуальної поведінки, з покладанням обов`язків, визначених ст. 194 КПК України.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 331, 369, 370 - 372 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити частково.

Застосувати відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у виді домашнього арешту до двох місяців - до 28 листопада 2024 року, який полягає в забороні обвинуваченому без дозволу суду залишати житло у період часу з 22:00 години до 06:00 години за адресою: АДРЕСА_1 .

Зобов`язати ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 протягом часу дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту прибувати за кожною вимогою до суду.

Строк дії ухвали визначити два місяці, тобто до 28 листопада 2024 року.

Роз`яснити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, прокурору.

Ухвала в частині зміни запобіжного заходу може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду в термін 5 днів з моменту її проголошення.

Суддя ОСОБА_1