ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/2841/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"10" жовтня 2024 р.. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 , з секретарем ОСОБА_2 , за участю представника потерпілої ОСОБА_3 - ОСОБА_4 , розглянувши скаргу адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_3 на постанову слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_5 від 23.08.2024 про часткову відмову у задоволенні клопотання у кримінальному провадженні № 0001205,-

ВСТАНОВИВ:

04.10.2024 адвокат ОСОБА_4 , діючи в інтересах ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва зі скаргою на постанову слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_5 від 23.08.2024 про часткову відмову у задоволенні клопотання у кримінальному провадженні № 0001205.

На обґрунтування скарги зазначив, що 27.02.2024 близько 18 год. 10 хв. водій ОСОБА_6 , 1979 р.н., керуючи автомобілем марки «Mazda 3», д.н.з. НОМЕР_1 , рухаючись проїзною частиною вул. Центральної зі сторони вул. Вишеньки в напрямку вул. Колекторна в с. Осокорки у м. Києві здійснив наїзд на ОСОБА_3 , коли та перетинала проїзну частину.

Дарницьким управлінням поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві розпочато кримінальне провадження, відомості про яке внесено 28.02.2024 до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань за №0001205 за ч. 2 ст. 286 КК України.

14.08.2024 представником потерпілої ОСОБА_3 до Дарницького управлінням поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві було подано клопотання про долучення до матеріалів справи протоколу опитування ОСОБА_7 від 14.08.2024 року, фото потерпілої, місця дорожньо-транспортної пригоди, листування зі свідками та проведення за участі представника потерпілого допиту в якості свідків: ОСОБА_7 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) та жінки на ім`я ОСОБА_8 ( НОМЕР_2 ).

23.08.2024 слідчим СВ Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_5 винесено постанову, якою клопотання представника потерпілої від 14.08.2024 задоволено частково, а саме: задоволено в частині долучення до матеріалів справи в якості доказу протоколу опитування ОСОБА_7 від 14.08.2024 року, фото потерпілої, місця дорожньо-транспортної пригоди, листування з свідкам та відмовлено в проведенні за участі представника потерпілого допиту в якості свідків: ОСОБА_7 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) та жінки на ім`я ОСОБА_8 ( НОМЕР_2 ).

На думку представника потерпілої адвоката ОСОБА_4 постанова слідчого від 23.08.2024 є немотивованою та незаконною, а тому він просить суд:

- скасувати постанову слідчого від 23.08.2024, якою відмовлено адвокату ОСОБА_4 в задоволенні клопотання від 14.08.2024 в частині допиту ОСОБА_7 та жінки на ім`я ОСОБА_8 ;

- зобов`язати уповноважену особу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві розглянути клопотання адвоката ОСОБА_4 від 14.08.2024 у відповідності вимог ст. 110, 220 КПК України.

В судовому засіданні адвокат ОСОБА_4 вимоги скарги підтримав та просив їх задовольнити. Вказав, що свідок ОСОБА_7 може бути допитаний у відповідності до ст. 97 КПК України, як особа, якій свідок ОСОБА_8 повідомляла, що момент дорожньо-транспортної пригоди вона бачила особисто, при цьому зазначила, що водій транспортного засобу Мазда мигав фарами, реагуючи на пішохода, який переходив дорогу; свідок ОСОБА_8 - це особа, яка бачила, як водій транспортного засобу Мазда мигав фарами, під`їжджаючи до пішохода. Вказана інформація є важливою для дослідження обставин дорожньо-транспортної пригоди і встановити її достовірність можливо виключно під час проведення слідчої дії, якою є допит свідків.

Слідчий та прокурор в судове засідання не з`явилися, їх неявка не перешкоджає розгляду цієї скарги.

Дослідивши матеріали скарги та надані слідчим матеріали кримінального провадження №0001205 від 28.02.2024, слідчий суддя встановив такі обставини.

Дарницьким управлінням поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні відомості про яке внесено 28.02.2024 до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань за №0001205, за ч. 2 ст. 286 КК України.

Відомості про вчинення кримінального правопорушення внесені до ЄРДР за обставинами того, що 27.02.2024 близько 18 год. 10 хв. водій ОСОБА_6 , керуючи автомобілем марки Mazda 3 р.н. НОМЕР_1 рухаючись проїзною частиною вул Центральною зі сторони вул. Вишеньки в напрямку вул. Колекторна в с. Осокорки у м. Києві здійснив наїзд на пішохода ОСОБА_3 , яка перетинала дану проїзну частину поза межами нерегульованого пішохідного переходу, з ліва на право відносно руху вищевказаного автомобіля. В результаті даної дорожньо-транспортної пригоди пішохід ОСОБА_9 отримувала тілесні ушкодження.

У вказаному кримінальному провадженні ОСОБА_3 визнано потерпілою.

14.08.2024 представником потерпілої ОСОБА_3 до Дарницького управлінням поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві було подано клопотання про долучення до матеріалів справи протоколу опитування ОСОБА_7 від 14.08.2024 року, фото потерпілої, місця дорожньо-транспортної пригоди, листування зі свідками та проведення за участі представника потерпілого допиту в якості свідків: ОСОБА_7 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) та жінки на ім`я ОСОБА_8 ( НОМЕР_2 ).

16.08.2024 слідчим СВ Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_5 винесено постанову про часткову відмову в задоволенні клопотання, а саме в частині допиту зазначених свідків.

03.09.2024 ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_10 , вказану постанову слідчого було скасовано та зобов`язано слідчого у кримінальному провадженні повторно розглянути клопотання представника потерпілого.

23.08.2024 слідчим СВ Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_5 винесено постанову, якою клопотання представника потерпілої від 14.08.2024 задоволено частково, а саме: задоволено в частині долучення до матеріалів справи в якості доказу протоколу опитування ОСОБА_7 від 14.08.2024 року, фото потерпілої, місця дорожньо-транспортної пригоди, листування з свідкам та відмовлено в проведенні за участі представника потерпілого допиту в якості свідків: ОСОБА_7 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) та жінки на ім`я ОСОБА_8 ( НОМЕР_2 ).

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора рішення слідчого, дізнавача, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій - особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником.

Дану скаргу подано належною особою та у строки, передбачені КПК України.

Слідчий мотивував постанову в частині відмови в задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_11 тим, що слідчим 28.02.2024 була допитана в якості свідка ОСОБА_12 . При повторному дзвінку 16.08.2024 до вказаної особи, ОСОБА_8 підтвердила, що надавала покази слідчому за даним фактом дорожньо-транспортної пригоди, механізму обставин пригоди не бачила. Зазначила, що почула удар і лише після цього звернула свою увагу на місце пригоди, а що трапилось до цього не бачила (а саме: рух автомобіля, його швидкість, рух пішохода, його темп та місце наїзду на пішохода). Крім цього, 20.08.2024 свідок ОСОБА_13 була допитана повторно, під час допиту повідомила, що вона дійсно була на місці дорожньо-транспортної пригоди, яка сталась 27.02.2024, однак механізму дорожньо-транспортної пригоди повідомити не може, оскільки не бачила, вказані покази останньої були надані власноручно та добровільно, без застосування будь-якого примусу. Відповідно до опитування ОСОБА_7 також вбачається, що він не бачив механізму дорожньо-транспортної пригоди, а приїхав на місце пригоди лише після події. Крім цього, в ході проведення досудового розслідування при неодноразовому спілкуванні по мобільному телефону з ОСОБА_7 , останній слідчому повідомляв, що не бачив даної пригоди, даних свідків не надавав, оскільки їх не було. При допиті потерпілої ОСОБА_3 від 19.03.2024 у приміщенні КМКЛ ШМД у присутності її чоловіка ОСОБА_7 , останній зателефонував на мобільні телефони на гучномовці, зі слів ОСОБА_7 , це були два свідки дорожньо-транспортної пригоди, які повідомили, що не бачили самого наїзду на пішохода та як рухався автомобіль і пішохід теж не бачили.

Під час розгляду заявленої скарги, поданої в порядку п. 7 ч. 1 ст. 303 КПК України, слідчий суддя має оцінити:

1)дотримання процесуального порядку вирішення клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій та строку його розгляду;

2)обґрунтованість внесеного учасником кримінального провадження клопотання та доцільність здійснення відповідних слідчих (розшукових) дій;

3)обґрунтованість та вмотивованість відмови слідчого у задоволенні клопотання про здійснення слідчих (розшукових) дій.

Вимоги до форми та змісту постанови слідчого встановлені ч. 5 ст. 110 КПК України, відповідно до якої постанова слідчого складається з вступної частини, яка повинна містити відомості про: місце і час прийняття постанови, прізвище, ім`я, по батькові, посаду особи, яка прийняла постанову; мотивувальної частини, яка повинна містити відомості про: зміст обставин, які є підставами для прийняття постанови; мотиви прийняття постанови, їх обґрунтування та посилання на положення кримінального процесуального закону; резолютивної частини, яка повинна містити відомості про: зміст прийнятого процесуального рішення, місце та час (строки) його виконання, особу, якій належить виконати постанову, можливість та порядок оскарження постанови.

Даючи оцінку доводам скарги про незаконність і необґрунтованість оскаржуваної постанови, суд керується загальними засадами кримінального провадження, положеннями кримінального процесуального закону, які визначають порядок (процедуру) кримінального провадження.

Згідно зі ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно з ч. 2 ст. 9 КПК України прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

У відповідності до ч. 2 ст. 91 КПК України доказування полягає у збиранні, перевірці та оцінці доказів з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження.

Положеннями ст. 92 КПК України регламентовано, що обов`язок доказування обставин, передбачених ст. 91 цього Кодексу, покладається на слідчого, прокурора та, в установлених цим Кодексом випадках, - на потерпілого.

Згідно з ч. 2 ст. 93 КПК України сторона обвинувачення здійснює збирання доказів шляхом проведення слідчих /розшукових/ дій та негласних слідчих /розшукових/ дій, витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, службових та фізичних осіб речей, документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій та актів перевірок, проведення інших процесуальних дій, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 3 ст. 93 КПК України сторона захисту, потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, здійснює збирання доказів шляхом витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, службових та фізичних осіб речей, копій документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій, актів перевірок; ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів. Ініціювання стороною захисту, потерпілим, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, проведення слідчих (розшукових) дій здійснюється шляхом подання слідчому, прокурору відповідних клопотань, які розглядаються в порядку, передбаченому статтею 220 цього Кодексу.

Слідчий відмовляючи в задоволенні клопотання про допит свідка ОСОБА_7 , мотивув постанову, крім іншого, посилаючись на те, що в судовому засіданні, яке відбулось 03.09.2024 ОСОБА_7 підтвердив, що не був на місці дорожньо-транспортної пригоди, а прибув лише згодом, коли йому повідомили про дану подію та не володіє будь-якою інформацією з приводу механізму дорожньо-транспортної пригоди.

Однак, дослідивши зміст ухвали слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 03.09.2024, судом встановлено, що фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалось відповідно до ст. 107 КПК України у зв`язку із неявкою всіх учасників справи, а тому обставини, на які посилається слідчий в постанові, не знайшли свого підтвердження.

Крім того, слідчий без належного обгрунтування вказав, що ОСОБА_7 не володіє будь-якою інформацією з приводу механізму ДТП, а рішення про недоцільність допиту останнього в якості свідка прийняв передчасно.

В матеріалах кримінального провадження №0001205 від 28.02.2024 наявні два протоколи допиту свідка ОСОБА_14 : протокол допиту свідка від 28.02.2024 та протокол додаткового допиту свідка від 20.08.2024.

В протоколі допиту від 28.02.2024 свідок ОСОБА_15 надала покази в частині механізму дорожньо-транспортної пригоди, темпу та напрямку руху пішохода, місця наїзду на пішохода відносно елементів дороги.

Проте під час додаткового допиту 20.08.2024 свідок ОСОБА_15 надала покази, що бачила наїзд на пішохода з моменту удару, а тому стверджувати про механізм ДТП до наїзду вона не може.

У своєму клопотанні від 14.08.2024 адвокат ОСОБА_4 просив провести допит свідка ОСОБА_8 за участі представника потерпілої.

Разом з тим, слідчий постановою від 16.08.2024 відмовив в задоволенні клопотання представника потерпілого в частині допиту вказаного свідка, посилаючись на те, що вказаний свідок вже був допитаний, а в подальшому 20.08.2024 слідчий провів слідчу дію - додатковий допит свідка ОСОБА_14 , не забезпечивши при цьому участь представника потерпілого.

За таких обставин слідчий суддя дійшов висновку, що оскаржувана постанова в частині відмови у задоволенні клопотання про допит свідків не відповідає вимогам процесуального закону щодо всебічності і повноти дослідження обставин кримінального провадження, і тим самим порушує права потерпілої.

Частиною 2 статті 307 КПК України передбачено, що ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

На підставі викладеного, керуючись статтями 7, 22, 306, 307, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_3 задовольнити.

Скасувати постанову слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_5 від 23.08.2024 про часткову відмову у задоволенні клопотання у кримінальному провадженні № 0001205, в частині відмови у допиті свідків.

Зобов`язати слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві, уповноваженого на розслідування кримінального провадження № 0001205, розглянути повторно клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_3 від 14.08.2024 в частині допиту свідків, з дотриманням вимог статті 220 КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає, набирає законної сили з моменту її оголошення і підлягає безумовному виконанню.

Слідчий суддя ОСОБА_1