У Х В А Л А

Іменем України

28 серпня 2024 року слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисників - адвоката ОСОБА_4 , адвоката ОСОБА_5 , в присутності підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 , погоджене прокурором Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0001866 від 30.07.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 186 КК України відносно підозрюваного

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Чемер Чернігівського району Чернігівської області, українця, громадянина України, із середньою освітою, офіційно не працюючого, неодруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

В С Т А Н О В И В:

23 серпня 2024 року слідча СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 , звернулася до суду з клопотанням, погодженим з прокурором Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту з забороною залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 , у період часу з 22.00 години до 05.00 години наступного дня, у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за №0001866 від 30.07.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 186 КК України стосовно підозрюваного ОСОБА_6 .

Клопотання слідчим подане в рамках кримінального провадження №0001866 від 30.07.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 186 КК України.

Згідно з клопотанням та додатків до нього, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , спільно з ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , 26.07.2024 року о 17 годині 47 хвилин, знаходячись у торгівельній залі магазину «METRO» за адресою: місто Київ, вулиця Сержа Лифаря, будинок 2-А, побачили на торгових стелажах товари, які належать ТОВ «МЕТРО КЕШ ЕНД КЕРІ УКРАЇНА», після чого у них виник спільний протиправний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, в умовах воєнного стану, який введено з 05 годин 30 хвилин 24.02.2022 Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» та продовжено Указами Президента України, останній від 06.05.2024 №271/2024, строком на 90 діб.

Реалізуючи свій протиправний умисел, ОСОБА_6 спільно з ОСОБА_8 , діючи умисно, переслідуючи корисливий мотив, направлений на таємне викрадення чужого майна, за попередньою змовою групою осіб, в умовах воєнного стану, усвідомлюючи протиправність своїх дій, скориставшись тим, що за їх діями ніхто не спостерігає, підійшли до торгових стелажів з товарами, звідки ОСОБА_6 взяв одну пляшку віскі «Jameson 40%» ємністю 1 л, вартістю 634 гривні 13 копійок (без ПДВ), одну диню, ціну встановити не вдалося із-за невідомої точної ваги, у зв`язку з цим, дана диня не становить матеріальної цінності для ТОВ «МЕТРО КЕШ ЕНД КЕРІ УКРАЇНА», а ОСОБА_8 взяв 6 пляшок безалкогольного напою «Соса-соlа», кожна ємністю 1,25 л., в 1 упаковці, вартістю за одну упаковку 184 гривні 08 копійок (без ПДВ), а всього товарів на загальну суму 818 гривень 21 копійка (без ПДВ), які вони весь час утримували при собі в руках.

Продовжуючи реалізацію свого протиправного умислу, ОСОБА_6 спільно з ОСОБА_8 , утримуючи вищевказані товари при собі в руках пройшли через розрахункові каси магазину, не оплативши їх, та направились до виходу з магазину.

Однак, злочинні дії ОСОБА_8 та ОСОБА_6 були помічені охоронцем магазину ОСОБА_9 , який виразив їм словесну вимогу зупинитися.

В свою чергу ОСОБА_8 та ОСОБА_6 , усвідомлюючи, що їх злочинні дії виявлені іншими особами, вказану словесну вимогу проігнорували, маючи умисел на відкрите викрадення чужого майна, за попередньою змовою групою осіб, діючи в умовах воєнного стану, почали втікати від ОСОБА_9 , залишивши територію магазину «METRO», утримуючи викрадене майно при собі.

Після цього, утримуючи викрадене майно при собі з місця вчинення кримінального правопорушення зникли, а викраденим майном розпорядилися на власний розсуд, завдавши ТОВ «МЕТРО КЕШ ЕНД КЕРІ УКРАЇНА» майнову шкоду у розмірі 818 гривень 21 копійка (без ПДВ).

15.08.2024 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 186 КК України.

Обґрунтовуючи клопотання, слідчий посилається на існування ризиків, які дають йому достатні підстави вважати, що ОСОБА_6 може переховуватись від органу досудового розслідування та/або суду, вчиняти інші кримінальні правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення в якому він підозрюється.

Клопотання слідчого відповідає вимогам ст. 184 КПК України.

Прокурор в суді, окрім як на обґрунтованість висунутої підозри, посилався на існування ризиків, передбачених п.п.1, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, а також на те, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не здатен запобігти їх виникненню.

Захисник ОСОБА_4 заперечував проти задоволення клопотання. Вказував на необґрунтованість підозри, розбіжності в показаннях свідків. Наголошував на недоведеності ризиків.

Захисник ОСОБА_5 також заперечувала щодо задоволення клопотання прокурора про обрання її підзахисному запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в певний час доби. Стверджувала про необґрунтованість підозри, а також висловлювала припущення, що під час проведення впізнання ОСОБА_6 за фотознімками свідку ОСОБА_9 попередньо було показано особу, яку він має впізнати за фотознімками.

Підозрюваний ОСОБА_6 підтримав позицію захисників. Звертав увагу слідчого судді, що працює, хоча й не офіційно. Часто затримується на роботі, тому встановлення такого часового періоду для домашнього арешту, про який клопоче слідча, для нього є обтяжливим.

Вислухавши доводи прокурора, промову захисників та підозрюваного, дослідивши клопотання та додатки до нього, приходжу до наступних висновків.

За змістом ст.ст.131-132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.

Відповідно до ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Згідно з вимогами ст.177 КПК України, підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною 1 цієї статті.

Слідчим суддею встановлено, що клопотання про застосування запобіжного заходу відповідає вимогам ст. ст. 181, 184 КПК України та вручене захиснику та підозрюваному 23.08.2024 об 08 год. 45 хв., що підтверджується розписками, долученими до матеріалів клопотання.

Згідно з витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань 30.07.2024 внесено відомості за № 0001866 за ч.4 ст. 186 КК України.

15 серпня 2024 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 186 КК України.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватись від органу досудового розслідування та/або суду, вчиняти інші кримінальні правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення в якому він підозрюється.

Відповідно до ч.1-5 статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

- наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

- недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

При цьому, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 інкримінованого кримінального правопорушення, окрім визнання винуватості самим підозрюваним, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: протоколом огляду місця події від 29.07.2024 року; протоколом допиту представника потерпілого ОСОБА_10 ; речовими доказами у даному кримінальному провадженні; протоколом огляду відеозапису; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 ; протоколом пред`явлення особи для впізнання за участю свідка ОСОБА_9 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 ; протоколом пред`явлення особи для впізнання за участю свідка ОСОБА_12 ; іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Згідно п. 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Як вбачається з наданих стороною обвинувачення матеріалів, якими обґрунтовується клопотання, зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце і підтверджуються на даному етапі розслідування достатньою сукупністю даних, детальний перелік яких міститься в клопотанні слідчого. Відмінності в окремих деталях опису подій, що містяться у показаннях свідків, не спростовують обґрунтованості підозри, доведеність якої не потребує такої ж високої якості доказів, як при стандарті доведення «поза розумним сумнівом».

Необхідно наголосити, що на даному етапі провадження, слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою (за стандартом "обґрунтованої підозри") для застосування щодо неї запобіжного заходу.

Щодо ризиків, то відповідно до ст.184 КПК України, у клопотанні викладені обставини, на підставі яких слідчий прийшов до висновку про наявність ризиків, передбачених п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, є посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини, також клопотання містить обґрунтування необхідності застосування до ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у певний період доби.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. КПК України покладає на слідчого, прокурора обов`язок обґрунтувати ризики кримінального провадження.

Причому наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер і доводитися відповідними доказами (рішення ЄСПЛ у справі «Клішин проти України»).

На переконання сторони обвинувачення, в цьому провадженні існують ризики, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, а також вчинити інше кримінальне правопорушення.

Обставини, які підтверджують ризик передбачений пунктом 1 частини 1 статті 177 КПК України, а саме переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Ризик втечі повинен оцінюватися у світлі таких факторів, як характер людини, її моральні принципи, місце проживання, засоби до існування, сімейні зв`язки, а також будь-які інші зв`язки з країною, в якій особу притягнуто до кримінальної відповідальності.

Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя вважає такі дії цілком вірогідними, а ризик доведеним.

Так, співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків у вигляді його ув`язнення у невизначеному майбутньому, тобто після його засудження до можливого покарання у вигляді позбавлення волі, з урахуванням встановлених на даному етапі обставин вчинення протиправних дій, доводять, що цей ризик є достатньо високим.

Врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства (рішення ЄСПЛ у справі «W проти Швейцарії» від 26.01.1993).

Слідчий суддя вважає, що є можливість істотно зменшити цей ризик встановленням певного обмеження поведінки підозрюваного.

Щодо ризику того, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки останній ніде не працює, не має офіційного джерела доходу, то слідчий суддя вважає його не доведеним. Так, підозрюваний працює неофіційно, раніше не судимий, має стійкі соціальні зв`язки.

Щодо більш м`яких запобіжних заходів, то слідчий суддя приходить до таких висновків.

Особиста порука не може бути застосована до підозрюваного, у зв`язку із відсутності письмових зобов`язань осіб, які заслуговують на довіру суду.

Особисте зобов`язання не може бути достатнім та дієвим, не сприятиме виконанню покладених на підозрюваного процесуальних обов`язків та обмежень.

Отже, прокурор довів обставини, передбачені п 1-3 ч. 1 ст. 194 КПК.

Враховуючи, що в наданих до суду матеріалах наявні вагомі докази про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, враховуючи дані про його особу, який раніше не судимий, підозрюється у скоєнні тяжкого злочину, майновий стан, а також те, що ч.4 ст. 186 КК України, передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до десяти років, вважаю, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного та виконання ним процесуальних обов`язків.

При цьому слідчий суддя бере до уваги, що Україна наразі перебуває у правовому режимі воєнного стану, у місті Києві діє комендантська година, якою встановлено заборону для всіх громадян перебувати на вулиці у нічний час доби (з 24.00 год. до 05.00 год.). Отже обрання для ОСОБА_6 такого запобіжного заходу, як домашній арешт у нічний час доби з 24.00 год. до 05.00 год. наступної доби, не становитиме надмірного втручання в його особисті права та свободи.

Керуючись ст.ст. 176 - 178, 181, 184, 194, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 , погоджене прокурором Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0001866 від 30.07.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 186 КК України відносно підозрюваного ОСОБА_6 - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту з забороною залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 , у період часу з 24.00 години до 05.00 години наступної доби, строком на два місяці, тобто по 28 жовтня 2024 року, включно.

Відповідно до ч.5 ст. 194 КПК України покласти на ОСОБА_6 обов`язки, а саме: не залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 , у нічний час, а саме з 24 години 00 хвилин по 05 годину 00 хвилин наступної доби, без дозволу слідчого, прокурора, або суду, зобов`язати прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду та повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Строк дії обов`язків - до 28 жовтня 2024 року.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_6 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, може бути застосований більш суворий запобіжний захід.

Ухвалу передати відповідальній особі Деснянського УП ГУНП у м. Києві для виконання.

Відповідальні особи Деснянського УП ГУНП у м. Києві з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтись в його житло, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на підозрюваного зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Ухвала припиняє свою дію після закінчення строку дії ухвали, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1