УХВАЛА

30 вересня 2024 року

м. Київ

справа № 502/1073/23

провадження № 51-4447 впс 24

Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:

головуючої ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

розглянувши у судовому засіданні подання Одеського апеляційного суду про направлення матеріалів провадження №502/1073/23 з апеляційними скаргами засудженого ОСОБА_5 та його захисника ОСОБА_6 на вирок Кілійського районного суду Одеської області від 05 серпня 2024 року, з Одеського апеляційного суду до іншого суду апеляційної інстанції в межах юрисдикції різних апеляційних судів,

встановив:

До Касаційного кримінального суду Верховного Суду в порядку ст. 34 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) надійшло вищезазначене подання Одеського апеляційного суду, з проханням про направлення кримінального провадження №502/1073/23 з апеляційними скаргами засудженого ОСОБА_5 та його захисника ОСОБА_6 на вирок Кілійського районного суду Одеської області від 05 серпня 2024 року, до іншого апеляційного суду.

Зі змісту подання вбачається, що 13 вересня 2024 року до Одеського апеляційного суду надійшли матеріали справи №502/1073/23 з апеляційними скаргами засудженого ОСОБА_5 та його захисника ОСОБА_6 на вирок Кілійського районного суду Одеської області від 05 серпня 2024 року.

На обґрунтування вищевказаних вимог зазначено, що у Одеському апеляційному суді відсутня можливість виконати вимоги ч. 4 ст. 31 КПК та утворити повноважний склад суду для розгляду відповідної апеляційної скарги.

Учасникам судового провадження було направлено повідомлення про дату, час та місце розгляду подання, проте в судове засідання вони не прибули, що не перешкоджає його розгляду. Заперечень та клопотань про відкладення розгляду на іншу дату не надійшло.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали подання, перевіривши доводи, наведені у ньому, Суд дійшов наступного висновку.

Частиною 3 ст. 34 КПК передбачено, що питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.

Згідно з вимогами ч. 4 ст. 31 КПК кримінальне провадження в апеляційному порядку здійснюється колегіально судом у складі не менше трьох суддів.

Відповідно до положень, передбачених п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК кримінальне провадження передається на розгляд до іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду.

З наданих до Суду матеріалів провадження вбачається, що до Одеського апеляційного суду надійшли матеріали справи №502/1073/23 з апеляційними скаргами засудженого ОСОБА_5 та його захисника ОСОБА_6 на вирок Кілійського районного суду Одеської області від 05 серпня 2024 року.

З протоколу щодо неможливості автоматизованого розподілу справи між суддями Одеського апеляційного суду від 13 вересня 2024 року вбачається, що розподіл справи не відбувся через відсутність необхідної кількості суддів для розподілу справи.

Так, станом на 13 вересня 2024 рокудо складу судової палати з розгляду кримінальних справ Одеського апеляційного суду входить 5 суддів, а саме: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , які, відповідно до звіту про неможливість розподілу справи між суддями від 13 вересня 2024 року, слухали поєднані справи, які виключають розгляд поточної.

Згідно з положеннями ч. 2 ст. 18 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» у випадках, визначених законом, а також за рішенням зборів суддів відповідного суду може запроваджуватися спеціалізація суддів з розгляду конкретних категорій справ, з чого вбачається, що запровадження спеціалізації не є обов`язковим.

Пунктами 2.3.21 та 2.3.22 Положення про автоматизовану систему документообігу суду (із змінами і доповненнями, внесеними рішеннями Ради суддів України) установлено, що автоматизований розподіл судових справ між суддями в судах, у яких відсутня спеціалізація або її застосування неможливе, здійснюється між усіма суддями. Судові справи підлягають автоматизованому розподілу між суддями, які мають на момент автоматизованого розподілу судових справ повноваження для здійснення процесуальних дій.

Єдиною умовою врахування спеціалізації, передбаченої КПК, є визначення головуючого у складі суду під час розгляду в апеляційному порядку кримінального провадження стосовно неповнолітньої особи.

Рада суддів України у рішенні від 11 червня 2021 року № 18 роз`яснила, що в суді, у якому рішенням загальних зборів суддів визначено спеціалізацію суддів, у випадках, коли неможливо утворити колегію з числа суддів відповідної спеціалізації (з числа суддів відповідної судової палати), визначення головуючого судді здійснюється з числа суддів відповідної спеціалізації (з числа суддів відповідної палати), а визначення суддів-членів колегії відбувається між усіма суддями незалежно від їхньої спеціалізації та належності їх до судових палат.

Як убачається із подання суду апеляційної інстанції, наданих матеріалів провадження, в тому числі протоколу щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13 вересня 2024 року, автоматизований розподіл не відбувся з причин неможливості здійснення автоматизованого розподілу судових справ у зв`язку із відсутністю потрібної кількості суддів для розподілу справи.

Таким чином, станом на 13 вересня 2024 рокусудді судової палати з розгляду кримінальних справ Одеського апеляційного суду не мають права брати участь у розгляді вказаної справи, оскільки брали участь у розгляді поєднаних справ, що виключає розгляд поточної.

При цьому, Засадами використання автоматизованої системи документообігу суду в Одеському апеляційному суді від 28 грудня 2018 року (зі змінами та доповненнями) не передбачено можливості визначення головуючим у кримінальних провадженнях суддів, які входять до складу судової палати з розгляду цивільних справ.

З огляду на вищезазначене, викладені у поданні Одеського апеляційного суду обставини свідчать про відсутність об`єктивної можливості виконати вимоги ч. 4 ст. 31 КПК.

Відтак, з подання суду апеляційної інстанції вбачається, що у Одеському апеляційному суді вичерпані всі можливості для формування складу колегії суддів для розгляду апеляційних скарг засудженого ОСОБА_5 та його захисника ОСОБА_6 на вирок Кілійського районного суду Одеської області від 05 серпня 2024 року.

З урахуванням викладеного подання підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 13 ст. 31 КПК, у разі, якщо в суді першої або апеляційної інстанції, який згідно з правилами підсудності має здійснювати кримінальне провадження (крім Вищого антикорупційного суду), неможливо утворити склад суду, передбачений цією статтею, кримінальне провадження здійснює найбільш територіально наближений суд, в якому можливо утворити такий склад суду.

Враховуючи наведені вище обставини, колегія суддів вважає за необхідне направити матеріали кримінального провадження за апеляційними скаргами засудженого ОСОБА_5 та його захисника ОСОБА_6 на вирок Кілійського районного суду Одеської області від 05 серпня 2024 року з Одеського апеляційного суду до Миколаївського апеляційного суду як найбільш територіально наближеного.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 31, 32, 34 КПК, Суд

постановив:

Подання Одеського апеляційного суду задовольнити.

Кримінальне провадження №502/1073/23 за апеляційними скаргами засудженого ОСОБА_5 та його захисника ОСОБА_6 на вирок Кілійського районного суду Одеської області від 05 серпня 2024 року направити з Одеського апеляційного суду до Миколаївського апеляційного суду для розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3