справа № 274/6538/24
провадження № 1-кс/0274/1465/24
У Х В А Л А

Іменем України 16.08.2024 року м. Бердичів

Слідчий суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Бердичеві Житомирської області скаргу Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області на бездіяльність посадових осіб Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

в с т а н о в и в :

13.08.2024 р. представник ГУ ПФУ в Житомирській області звернувся із зазначеною скаргою, згідно якої просить зобов"язати уповноважену особу Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області внести відомості за заявою заявника від 25.07.2024 р. № 0600-0801-5/92084 про вчинення кримінального правопорушення до ЄРДР та направити на юридичну адресу заявника витяг з ЄРДР.

Скаргу мотивує тим, що представник ГУ ПФУ в Житомирській області звернувся до ГУНП в Житомирській області з заявою про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст.ст. 185, 357 КК України, а саме: про безпідставне зняття коштів в розмірі 5450,00 грн. з рахунку померлого пенсіонера ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживав за адресою: АДРЕСА_1 , перебував на обліку в ГУ ПФ та одержував пенсію по інвалідності. 05.03.2024 р. ОСОБА_3 помер. За виплатою допомоги на його поховання ніхто не звертався. Виплата пенсії була припинена з 01.06.2024 р. відповідно до заяви ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 про смерть пенсіонера. Виплата пенсії проводилась через АТ КБ "ПриватБанк" на картковий рахунок. Управлінням від 17.05.2024 р. було направлено до банку розпорядження про повернення коштів за вказаний період в сумі 5450,00 грн., які були зараховані на картковий рахунок ОСОБА_3 . Згідно відповіді банку повернути грошові кошти неможливо. Також банк не надає інформацію про осіб, які здійснили зняття грошових коштів з рахунку клієнта. Зняті кошти підлягають поверненню на рахунок ГУ ПФУ в Житомирській області. Таким чином, невідома особа незаконно заволоділа платіжною банківською карткою померлого ОСОБА_3 , що є офіційним документом, та за допомогою якої таємно заволоділа чужим майном, а саме державними коштами в розмірі 5450,00 грн. Викладені обставини свідчать про вчинення невідомою особою кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст. 185, 357 КК України. Однак згідно відповіді Бердичівського РВП у поданій заяві про вчинення кримінального правопорушення відсутні відомості про внесення такої до ЄРДР. Вказана заява зареєстрована в ІТС "Інформаційний портал НП України" за № 11444 від 31.07.2024 р.

У призначене судове засідання учасники судового провадження, належним чином повідомлені про час та місце розгляду скарги, не з"явилися.

Представник скаржника ГУ ПФУ в Житомирській області ОСОБА_5 в судове засідання не з"явилася. В поданій нею скарзі міститься вимога про розгляд справи у відсутності представника Управління.

Від уповноваженої особи Бердичівського РВП надійшла заява від 16.08.2024 р. про розгляд справи без участі представника Бердичівського РВП. Щодо прийняття рішення покладається на розсуд суду. ЇЇ неявка відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України не перешкоджає розгляду скарги.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали скарги та матеріали перевірки № 11444, встановив наступне.

Так, вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч. 1 ст. 303 КПК України.

Зокрема, у відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Системний аналіз положень ст.ст. 214, 303 КПК України свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні.

Разом з тим, слідчий суддя звертає увагу на те, що положення ст. 214 КПК України щодо внесення відомостей до ЄРДР перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, відповідно до якої підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до ЄРДР.

Відповідно до п.п. 2 п. 1 розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора, від 30.06.2020 р. № 298 (далі Положення), відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Згідно п.п. 7 п. 2 розділу ІІ вказаного Положення до Реєстру підлягають внесенню відомості, які характеризують кримінальне правопорушення.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які, дійсно, свідчать про ознаки злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Відповідно до висновку, викладеного у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Вказані нормативні акти дають підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Отже, за законом до ЄРДР вносяться відомості про злочини (кримінальне правопорушення). Злочином є передбачене кримінальним кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом злочину. Не є злочином дія або бездіяльність, яка хоча формально і містить ознаки будь-якого діяння, передбаченого цим Кодексом, але через малозначність не становить суспільної небезпеки, тобто не заподіяла і не могла заподіяти істотної шкоди фізичній чи юридичній особі, суспільству або державі.

Таким чином, нормами КК України передбачено, які саме діяння є правопорушеннями (злочинами), в чому полягає об`єктивна та суб`єктивна сторона того чи іншого злочину, кваліфікуючі ознаки та інше.

У випадках, якщо в заяві чи повідомленні є ті чи інші об`єктивні дані, що свідчать, дійсно, про ознаки того чи іншого злочину, то підстави вважати таку заяву чи повідомлення саме заявою чи повідомленням про злочини і тільки такі заяви чи повідомлення повинні вноситися до ЄРДР. Якщо ж у повідомленнях чи заявах таких ознак немає, то вони не можуть вважатись такими, які підлягають обов`язковому внесенню до ЄРДР.

Слідчим суддею з досліджених матеріалів перевірки № 11444 встановлено, що 25.07.2024 р. начальник ГУ ПФУ в Житомирській області звернувся до ГУНП в Житомирській області з заявою про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст.ст. 185, 357 КК України, а саме про безпідставне зняття невідомою особою державних коштів в розмірі 5450,00 грн. з рахунку померлого пенсіонера ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , належних ГУ ПФУ в Житомирській області. Зі змісту заяви представник просив внести відповідні відомості до ЄРДР за поданою заявою та розпочати розслідування.

Згідно відповіді начальника Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області від 25.07.2024 р., адресованої на ім"я начальника ГУ ПФУ в Житомирській області, повідомлено, що вказане звернення про притягнення до кримінальної відповідальності невідому особу, яка заволоділа грошовими коштами померлого ОСОБА_3 , зареєстровано в ІПНП Бердичівського РВП за № 11444 від 31.07.2024 р. В поданому зверненні відсутні підстави для порушення кримінального провадження та матеріали не підлягають реєстрації до ЄРДР.

Згідно довідки Бердичівського РВП про результати розгляду заяви начальника ГУ ПФУ в Житомирській області від 06.08.2024 р. встановлено, що 31.07.2024 р. до Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області надійшла заява з ГУ ПФУ в Житомирській області про притягнення до кримінальної відповідальності невідому особу, яка заволоділа грошовими коштами ОСОБА_3 після його смерті. Даний матеріал зареєстрований ІПНП Бердичівського районного відділу поліції за № 11444 від 31.07.2024 р.

В ході виконання матеріалів було встановлено, що ОСОБА_3 , який проживав за адресою: АДРЕСА_1 , перебував на обліку в ГУ ПФУ в Житомирській області і отримував пенсію по інвалідності відповідно до ЗУ «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» в AT КБ «Приватбанк». Так, ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 в Республіці Польща (актовий запис № 2477011/00/AZ2024/137349). Управлінням від 17.05.2024 р. за № 0600-0502- 8/62689 було направлено до AT КБ «Приватбанк» розпорядження про повернення коштів за період з 01.04.2024 р. по 31.05.2024 р. в сумі 5450, 00 грн., які були зараховані на картковий рахунок ОСОБА_3 . Згідно відповіді AT КБ «Приватбанк» від 24.05.2024 р. за № 20.1.0.0.0/7- 240523/36021 повернути гроші з рахунку ОСОБА_3 не можливо. Сума неповернутих грошей складає 5450,00 грн. Дані обставини свідчать про те, що кошти були зняти з рахунку ОСОБА_3 після його смерті невідомою особою.

В ході виконання матеріалів була відвідана адреса проживання ОСОБА_3 , яка зазначена в даному зверненні, а саме: АДРЕСА_1 , однак мешканці квартири відсутні, квартира зачинена. Під час спілкування по мобільному телефоні за номером телефону (№ НОМЕР_1 ), який належить ОСОБА_6 , остання відрекомендувала себе як дружина ОСОБА_3 , та пояснила, що на даний час перебуває в м. Тизи Республіці Польща. Вказала, що в грудні місяці 2023 року виїхала до Республіці Польща разом з чоловіком ОСОБА_3 , який 05.03.2024 р. помер та 11.03.2024 р. згідно акту кремації був кремований. В квітні місяці 2024 року ОСОБА_6 приїхала до м. Бердичева, де здійснила поховання урни з прахом ОСОБА_3 на міському кладовищі. ОСОБА_6 вказала, що зняла всі гроші з пенсійного рахунку ОСОБА_3 , які використала на поховання покійного чоловіка. Також ОСОБА_6 зазначила, що повинна приїхати в вересні місяці 2024 року в м. Бердичів по особистих справах та відразу звернеться до ГУ ПФУ в Житомирській області для вирішення питання про повернення всіх грошей в сумі 5450, 00 грн. ОСОБА_6 зазначила, що в неї не було ніякого умислу на привласнення даних грошей, тому що вона вважала, що гроші були нараховані на пенсійний рахунок ОСОБА_3 , які вона всі використала на поховання останнього.

Кримінальна відповідальність за ст. 185 КК України настає за крадіжку, тобто таємне викрадення чужого майна.

Із суб`єктивної сторони крадіжка передбачає тільки прямий умисел: особа усвідомлює, що посягає на чужу власність, таємно вилучає чуже майно, на яке вона не має ніякого права, передбачає спричинення матеріальної шкоди в певному розмірі і бажає завдати таку шкоду.

Обов`язковими суб`єктивними ознаками крадіжки є корисливий мотив - спонукання до незаконного збагачення за рахунок чужого майна та корислива мета - збагатитися самому або незаконно збагатити інших осіб, в долі яких зацікавлений винний.

Кримінальна відповідальність за ст. 357 КК України наступає за викрадення, привласнення, вимагання документів, штампів, печаток, заволодіння ними шляхом шахрайства чи зловживання службовим становищем або їх пошкодження.

Предметом злочину, передбаченого ст. 357 КК України, є офіційні документи, штампи, печатки; приватні документи, що знаходяться на підприємствах, в установах чи організаціях незалежно від форми власності.

З об`єктивної сторони злочин виражається в активних діях щодо предметів, зазначених у диспозиції, а саме у їх: 1) викраденні; 2) привласненні; 3) вимаганні; 4) заволодінні шляхом шахрайства чи зловживання особи своїм службовим становищем; 5) знищенні; 6) пошкодженні; 7) приховуванні.

Злочин вважається закінченим з моменту вчинення будь-якої із зазначених у диспозиції дій. Подальше використання викрадених документів, штампів і печаток для вчинення інших злочинів не охоплюється диспозицією цієї статті і за наявності ознак іншого злочину тягне за собою відповідальність за сукупністю злочинів.

Суб`єктивна сторона злочину характеризується прямим умислом. Обов`язковими ознаками суб`єктивної сторони є корисливий мотив або інші особисті інтереси (наприклад, намір перешкодити укладенню договору, дезорганізувати роботу підприємства, прагнення притягти до відповідальності осіб, у віданні яких знаходились документи, штампи, печатки і які відповідають за їх зберігання, перешкодити викриттю злочинця, знищити документ, щоб самому уникнути відповідальності за раніше вчинений злочин, тощо).

При цьому, в судовому засіданні з досліджених матеріалів перевірки № 11444 встановлено, що дружина померлого ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , зняла всі гроші з пенсійного рахунку чоловіка, які використала на його поховання. Зазначила, що повинна приїхати у вересні місяці 2024 року в м. Бердичів по особистих справах та відразу звернеться до ГУ ПФУ в Житомирській області для вирішення питання про повернення всіх грошових коштів в сумі 5450, 00 грн. ОСОБА_6 зазначила, що в неї не було жодного умислу на привласнення даних грошей, тому що вона вважала, що гроші були нараховані на пенсійний рахунок ОСОБА_3 , які вона всі використала на поховання останнього.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом.

Отже, враховуючи вище наведене та виходячи зі змісту ст. 214 КПК України, до ЄРДР вносяться відомості про обставини, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення.

При цьому, слідчим суддею в судовому засіданні було встановлено, що матеріали скарги та матеріали перевірки не містять жодних належних доказів на підтвердження вчинення як невідомою особою, так і ОСОБА_6 , кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст. 185, 357 КК України, оскільки відсутні докази на підтвердження вчинення, зокрема, ОСОБА_6 суб"єктивної сторони викладених у заяві кримінальних правопорушень.

На підставі наведеного, слідчий суддя приходить до переконання, що заява представника ГУ ПФУ в Житомирській області про вчинення кримінального правопорушення не підтверджена необхідними доказами, адже з досліджених в судовому засіданні матеріалів скарги та матеріалів перевірки № 11444 не встановлено та не доведено, що, зокрема, ОСОБА_6 вчинила злочини, передбачені ст.ст. 185, 357 КК України, а тому такі відомості, що містяться в заяві представника ГУ ПФУ в Житомирській області від 25.07.2024 р., не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо вчинення невідомими особами злочину за ст.ст. 185, 357 КК України.

У зв"язку з чим, слідчий суддя вважає, що дії уповноваженої особи Бердичівського РВП були правомірними, та останньою зроблено правильний висновок щодо відсутності підстав для внесення відомостей до ЄРДР за заявою представника ГУ ПФУ в Житомирській області від 25.07.2024 р.

Враховуючи вище викладене, слідчий суддя прийшов до висновку, що вимоги, які заявлені в скарзі представника ГУ ПФУ в Житомирській області на бездіяльність уповноважених осіб Бердичівського РВП є необґрунтованими та недоведеними, отже у їх задоволенні слід відмовити в повному обсязі.

Разом з тим, слідчий суддя звертає увагу скаржника на те, що викладені у скарзі обставини свідчать про спір майнового характеру, та дають підстави для звернення представника в порядку Цивільного процесуального законодавства з позовними вимогами про стягнення з особи безпідставно набутих грошових коштів.

На підставі викладеного, керуючись статтями 9, 214, 303, 304, 306, 307, 309 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:

У задоволенні скарги Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області на бездіяльність посадових осіб Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, - відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1