УХВАЛА

07 жовтня 2024 року

м. Київ

справа № 583/2625/21

провадження № 51-4531 впс 24

Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:

головуючої ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

розглянувши у судовому засіданні подання Сумського апеляційного суду про направлення матеріалів кримінального провадження №583/2625/21 за апеляційною скаргою прокурора на вирок Охтирського міськрайонного суду Сумської області від 06 вересня 2023 року відносно ОСОБА_5 із Сумського апеляційного суду до іншого суду апеляційної інстанції,

встановив:

До Касаційного кримінального суду Верховного Суду в порядку ст. 34 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) надійшло вищезазначене подання Сумського апеляційного суду із проханням вирішити питання про направлення кримінального провадження №583/2625/21 за апеляційною скаргою прокурора на вирок Охтирського міськрайонного суду Сумської області від 06 вересня 2023 року відносно ОСОБА_5 до іншого апеляційного суду.

Учасників судового провадження повідомлено про дату, час та місце розгляду подання, проте в судове засідання вони не прибули, що не перешкоджає його розгляду. Клопотань про відкладення розгляду на іншу дату не надійшло.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали подання, перевіривши доводи, наведені у ньому, Суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до вимог п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК кримінальне провадження може бути передано на розгляд до іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити новий склад суду для судового розгляду.

Частиною 3 ст. 34 КПК передбачено, що питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.

З наданих до Суду матеріалів провадження вбачається, що до Сумського апеляційного суду надійшли матеріали кримінального провадження за апеляційною скаргою прокурора на вирок Охтирського міськрайонного суду Сумської області від 06 вересня 2023 року відносно ОСОБА_5 .

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16 жовтня 2023 року визначено склад суду для розгляду вказаної апеляційної скарги, а саме: головуючий суддя ОСОБА_6 , судді-члени колегії ОСОБА_7 , ОСОБА_8 .

Разом із тим, ухвалою Сумського апеляційного суду від 11 вересня 2024 року задоволено заяву захисника про відвід колегії суддів ОСОБА_6 , ОСОБА_8 та ОСОБА_7 від розгляду апеляційної скарги прокурора, справу передано до апарату Сумського апеляційного суду для проведення повторного автоматизованого розподілу справи між суддями.

Відповідно до протоколу щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи від 23 вересня 2024 року розподіл справи не відбувся через відсутність потрібної кількості суддів для розподілу справи.

При цьому, відповідно до пункту 4.3 Засад використання автоматизованої системи документообігу в Сумському апеляційному суді, затверджених рішенням зборів суддів Сумського апеляційного суду № 10 від 12 грудня 2018 року (зі змінами), визначення судді-доповідача у справі здійснюється автоматизованою системою за принципом випадковості з урахуванням визначеної зборами суддів спеціалізації. Склад інших суддів при колегіальному розгляді справи визначається автоматизованою системою з основного складу колегії без урахування спеціалізації та складу судових палат. У разі якщо для визначення складу колегії автоматизованою системою не вистачає суддів з основного складу, склад колегії визначається з числа всіх суддів суду.

Так, 4.6 Засад використання автоматизованої системи документообігу в Сумському апеляційному суді визначено, що до складу судової палати з розгляду кримінальних справ Сумського апеляційного суду входять 2 суддів: ОСОБА_6 , ОСОБА_9 , а до складу судової палати з розгляду цивільних справ цього суду також входять 2 суддів: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 .

Однак, зі звіту про неможливість розподілу справи між суддями від 23 вересня 2024 року вбачається, що:

- суддів ОСОБА_6 , ОСОБА_8 та ОСОБА_7 виключено з автоматизованого розподілу у зв`язку із недопустимістю повторної участі судді у розгляді справи;

- суддю ОСОБА_9 виключено з автоматизованого розподілу у зв`язку із відсутністю спеціалізації та недопустимістю повторної участі судді у розгляді справи.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 18 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», у випадках, визначених законом, а також за рішенням зборів суддів відповідного суду може запроваджуватися спеціалізація суддів з розгляду конкретних категорій справ, з чого вбачається, що запровадження спеціалізації не є обов`язковим.

Пунктами 2.3.21 та 2.3.22 Положення про автоматизовану систему документообігу суду (із змінами і доповненнями, внесеними рішеннями Ради суддів України) (далі - Положення) установлено, що автоматизований розподіл судових справ між суддями в судах, у яких відсутня спеціалізація або її застосування неможливе, здійснюється між усіма суддями. Судові справи підлягають автоматизованому розподілу між суддями, які мають на момент автоматизованого розподілу судових справ повноваження для здійснення процесуальних дій.

Єдиною умовою врахування спеціалізації, визначеною КПК, є визначення головуючого у складі суду під час розгляду в апеляційному порядку кримінального провадження стосовно неповнолітньої особи.

Водночас, Рада суддів України у рішенні від 11 червня 2021 року №18 роз`яснила, що в суді, у якому рішенням загальних зборів суддів визначено спеціалізацію суддів, у випадках, коли неможливо утворити колегію з числа суддів відповідної спеціалізації (з числа суддів відповідної судової палати), визначення головуючого судді здійснюється з числа суддів відповідної спеціалізації (з числа суддів відповідної палати), а визначення суддів-членів колегії відбувається між усіма суддями незалежно від їхньої спеціалізації та належності їх до судових палат.

За таких обставин неможливо виконати вимоги ч. 4 ст. 31 КПК, відповідно до яких кримінальне провадження в апеляційному порядку здійснюється колегіально судом у складі не менше трьох суддів.

Відповідно до ч. 13 ст. 31 КПК, у разі, якщо в суді першої або апеляційної інстанції, який згідно з правилами підсудності має здійснювати кримінальне провадження (крім Вищого антикорупційного суду), неможливо утворити склад суду, передбачений цією статтею, кримінальне провадження здійснює найбільш територіально наближений суд, в якому можливо утворити такий склад суду.

Виходячи зі змісту положень статей 31, 32, 34 КПК та того, що у Сумському апеляційному суді неможливо утворити склад суду для судового розгляду, колегія суддів вважає за необхідне задовольнити подання Сумського апеляційного суду та направити матеріали кримінального провадження №583/2625/21 за апеляційною скаргою прокурора на вирок Охтирського міськрайонного суду Сумської області від 06 вересня 2023 року відносно ОСОБА_5 з Сумського апеляційного суду на розгляд до Полтавського апеляційного суду, як до найбільш територіально наближеного.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 31, 32, 34 КПК, Суд

постановив:

Подання Сумського апеляційного суду задовольнити.

Кримінальне провадження №583/2625/21 за апеляційною скаргою прокурора на вирок Охтирського міськрайонного суду Сумської області від 06 вересня 2023 року відносно ОСОБА_5 направити з Сумського апеляційного суду до Полтавського апеляційного суду для розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3