У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 жовтня 2024 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання - ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора відділу Закарпатьскої обласної прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000321, відомості про яке 14.06.2024 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч. 1 ст. 263, ч. 1 ст. 204, ч. 1 ст. 240-1 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшло клопотання прокурора прокурора відділу Закарпатьскої обласної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000321, відомості про яке 14.06.2024 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч. 1 ст. 263, ч. 1 ст. 204, ч. 1 ст. 240-1 КК України, про накладення арешту на майно, яке вилучено 01 жовтня 2024 року, в ході проведення обшуку у житлі за адресою: АДРЕСА_1 ,із забороною користування, розпорядження та відчуження, а саме: мобільний телефон марки «REDMI», IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 ; два стартові пакети « НОМЕР_3 серійними номерами НОМЕР_4 ( НОМЕР_5 ) та НОМЕР_6 ( НОМЕР_7 ), разом із двома скретч картами до них;

Клопотання мотивоване тим, що вказане майно є тимчасово вилученим, має значення речових доказів. Незастосування даного виду заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, може призвести до ризиків його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

У судове засідання прокурор не з`явився, однак подав до суду заяву, згідно з якою просив суд розглянути клопотання без його участі.

Третя особа, відносно майна якої вирішується питання про арешт, у судове засідання не з`явилася, була належним чином повідомлена.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов до наступних висновків.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

З приписами ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

З огляду на положення частин 2 та 3 ст. 170 КПК України, майно, яке відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України, повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто є його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 173 КПК України, слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 КПК України.

Як вбачається з матеріалів справи, Головним управлінням Національної поліції в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000321, відомості про яке 14.06.2024 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч. 1 ст. 263, ч. 1 ст. 240-1, ч. 1 ст. 204 , ч. 1 ст. 310 КК України, що підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 09 жовтня 2024 року.

Окрім цього встановлено, що в рамках досудового розслідування даного кримінального провадження 01 жовтня 2024 року за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем проживання гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було виявлено та вилучено мобільний телефон марки «REDMI», IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 , два стартові пакети « НОМЕР_3 серійними номерами НОМЕР_4 ( НОМЕР_5 ) та НОМЕР_6 ( НОМЕР_7 ), разом із двома скретч картами до них.

Постановою слідчого від 01 жовтня 2024 року вилучене майно було визнано речовими доказами.

Клопотання про арешт обумовлене необхідністю збереження речового доказу.

На переконання слідчого судді, стороною обвинувачення доведено, що дані телефони та сімкарти можуть мати значення речових доказів, оскільки в них може міститись інформація, яка буде свідчити про протиправну діяльність осіб, які є фігурантами кримінального провадження.

Враховуючи потребу органу досудового розслідування у проведенні слідчих дій з даним майном, не виключається можливість зібрання нових доказів, пред`явлення нової підозри, інших епізодів злочинної діяльності, а тому слідчий суддя вважає, що на даний момент досудового розслідування, зберігаються ризики приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження даного майна, а відтак є необхідність у арешті даного майна.

Таким чином, клопотання підлягає задоволенню.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 98, 131, 132, 167, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на мобільний телефон марки «REDMI», IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 , два стартові пакети « НОМЕР_3 серійними номерами НОМЕР_4 ( НОМЕР_5 ) та НОМЕР_6 ( НОМЕР_7 ), разом із двома скретч картами до них, які вилучено 01 жовтня 2024 року, в ході проведення обшуку у житлі за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, яке під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1