Провадження № 1-кс/442/1923/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 грудня 2024 року м. Дрогобич Львівської області

Слідчий суддя Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в режимі відеоконференції у м. Дрогобичі Львівської області клопотання старшого слідчого СВ Дрогобицького районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погодженого прокурором Дрогобицької окружної прокуратури Львівської області ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01.12.2024 за № 0001211, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Берегомет Вижницького району Чернівецької області, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, малолітніх дітей на утриманні не має, неодруженого, з середньою освітою, не працюючого, який не є адвокатом чи депутатом, раніше неодноразово судимого, востаннє 03.10.2023 Галицьким районним судом м. Львова за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України до покарання у виді позбавлення волі на строк 7 (сім) років звільненого умовно-достроково з місць позбавлення волі, -

з участю сторін:

прокурора ОСОБА_4 ,

слідчого ОСОБА_6 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

адвоката підозрюваного ОСОБА_7 -,

в с т а н о в и в:

Старший слідчий СВ Дрогобицького РВП ГУ НП у Львівській області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області, яке погоджене прокурором Дрогобицької окружної прокуратури Львівською області ОСОБА_4 , про застосування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01.12.2024 за № 0001211, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 289 КК України КК України до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із можливістю внесення застави.

Клопотання вмотивоване тим, що ОСОБА_5 , будучи неодноразово судимий, востаннє 03.10.2023 Галицьким районним судом м. Львова за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України, до покарання у виді позбавлення волі на строк 7 (сім) років, на шлях виправлення не став, належних висновків для себе не зробив, а знову підозрюється у вчиненні умисного тяжкого корисливого кримінального правопорушення.

Реалізуючи свій протиправний намір, ОСОБА_5 в той же час, усвідомлюючи суспільну небезпечність своїх злочинних дій та передбачаючи їх шкідливі наслідки і свідомо бажаючи їх настання, переслідуючи корисливий мотив, діючи умисно, повторно, всупереч волі власника, скориставшись тим, що за його діями ніхто не спостерігає та що він не буде викритий іншими особами, перебуваючи на території ТзОВ «Дівесбуд», що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , зайшов у вагове (складське) приміщення, взяв ключі від вказаного транспортного засобу, які знаходились ліворуч від входу на стіні, відчинив автомобіль, сів за кермо та шляхом запуску двигуна та приведення автомобіля в рух, незаконного заволодів транспортним засобом марки «Mercedes-Benz ML350», синього кольору, реєстраційний номерний знак НОМЕР_1 , 2003 року випуску, ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , вартістю 10 300 доларів США, що відповідно до офіційного курсу Національного банку України станом на 30.11.2024 становить 428 437 гривень 68 копійок, чим спричинив матеріальну шкоду потерпілій ОСОБА_8 на вказану суму, та в подальшому на вказаному автомобілі покинув місце вчинення кримінального правопорушення, після чого 01 грудня 2024 року транспортний засіб був виявлений у кюветі у АДРЕСА_3 .

У судовому засіданні слідчий СВ Дрогобицького РВП ГУ НП у Львівській області старший лейтенант поліції ОСОБА_6 , який входить у групу слідчих по даному кримінальному провадженні та прокурор Дрогобицької окружної прокуратури Львівської області ОСОБА_4 зазначене клопотання підтримали. Вважають, що необхідність тримання під вартою із можливістю внесення застави підозрюваного є обґрунтованою, що стверджується наявністю ризиків передбачених ст. 177 КПК України та матеріалами клопотання. Разом із тим, прокурор в судовому засіданні уточнив, що у клопотанні помилково зазначено суму розміру застави - 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 233 600 грн. замість правильної 242 240 грн.. Крім цього просив покласти на підозрюваного додатковий обов`язок, визначений ч.5 ст. 194 КПК України, а саме: утримуватися від спілкування з із свідками у даному кримінальному провадженні - ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , а також потерпілою ОСОБА_8 ..

Адвокат ОСОБА_7 заперечив стосовно даного клопотання щодо обрання його підзахисному найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із можливістю внесення застави. Ризики, на які робить посилання прокурор та слідчий, не доведені та в повній мірі не обґрунтовані. Під час своєї промови у судовому засіданні зазначив, що необхідно обрати більш м`який запобіжний захід, який не пов`язаний тримання під вартою. На думку сторони захисту, достатнім запобіжним заходом буде цілодобовий домашній арешт.

Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні вказав, що при вирішенні даного клопотання покладається на думку суду.

Слідчий суддя, дослідивши вказане клопотання та вивчивши приєднанні до нього документи, заслухавши думки усіх присутніх учасників кримінального провадження, дійшов таких висновків.

Так, відповідно до ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначених у клопотанні.

Згідно ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Види запобіжних заходів передбачені ст. 176 КПК України, одним з яких є тримання під вартою.

Відповідно до ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор, слідчий доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Обставинами, що дають підстави обґрунтовано підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, є докази, зібрані у ході досудового розслідування, а саме: заява ОСОБА_8 про вчинення кримінального правопорушення, протокол огляду місця події від 30.11.2024, покази потерпілої ОСОБА_8 , протокол пред`явлення особи для впізнання, покази свідка ОСОБА_9 , покази свідка ОСОБА_10 , протокол затримання особи ОСОБА_5 , покази підозрюваного ОСОБА_5 , протокол огляду місця події від 01.12.2024, повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення ОСОБА_5 та інших доказів зібраних у ході досудового розслідування.

Щодо наявності передбачених ст.177 КПК України ризиків щодо підозрюваного встановлено, що відповідно до практики Європейського суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують, та міжнародними контактами. Метою застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою із можливістю внесення застави є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинити інше кримінальне правопорушення, переховуватись від органів досудового розслідування і суду та впливати на свідків, потерпілих у кримінальному провадженні. Вказані потреби досудового розслідування виправдовують застосування до ОСОБА_11 єдиного правильного запобіжного заходу у виді тримання під вартою із можливістю внесення застави, як ступінь втручання у права та свободи особи.

Підставою застосування вказаного запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 289 КК України, та наявність вищенаведених ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, а тому менш суворі запобіжні заходи не достатні для запобігання вищевказаного ризику.

Окрім того, підозрюваний ОСОБА_5 усвідомлюючи міру покарання, передбаченої ч.2 ст.289 КК України, відповідно до якої передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років з конфіскацією майна або без такої, перебуваючи на волі, з метою уникнення кримінальної відповідальності може незаконно впливати на потерпілу ОСОБА_8 , свідків ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , з метою надання останніми показів, які його виправдовуватимуть, що свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Водночас, підозрюваний ОСОБА_5 усвідомлюючи міру покарання, передбаченої ч.2 ст.289 КК України, відповідно до якої передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років з конфіскацією майна або без такої, перебуваючи на волі, може вчинити нові кримінальні правопорушення, що свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки ОСОБА_5 не працює, не має інших джерел доходу, схильний до вчинення нових злочинів, раніше неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності з 2009 року та відбував покарання у місцях позбавлення волі за вчинення корисливих майнових злочинів, а також аналогічних злочинів передбачених ст.289 КК України, востаннє судимий 03.10.2023 Галицьким районним судом м. Львова за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України до покарання у виді позбавлення волі на строк 7 (сім) років, що свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Вказані обставини в сукупності вкрай негативно характеризують ОСОБА_5 і свідчать про очевидну наявність ризику, передбаченого п.5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме вчинення ним нових правопорушень, в тому числі тих, за які передбачена відповідальність Кримінальним кодексом України.

Застосування інших більш м`яких запобіжних заходів на думку слідчого судді не забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків і не буде достатнім для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, оскільки їх відвернення можливе лише за умови утримання ОСОБА_5 в умовах ізоляції від суспільства, однак із наданням можливості внесення застави від до норм КПК України.

Метою застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою із можливістю внесення застави до ОСОБА_5 , є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинити інше кримінальне правопорушення, переховуватись від органів досудового розслідування і суду та впливати на свідків у кримінальному провадженні. Вказані потреби досудового розслідування виправдовують застосування до ОСОБА_5 єдиного правильного запобіжного заходу у виді тримання під вартою із можливістю внесення застави, як ступінь втручання у права та свободи особи.

У свою чергу, застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою із можливістю внесення застави до ОСОБА_5 необхідне для виконання завдання кримінального провадження, яким, відповідно до ст. 2 КПК України є захист осіб, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування та судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до кримінальної відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Врахувавши фактичні обставини провадження, слідчий суддя схиляється та приймає за ґрунтовні доводи прокурора та слідчого про те, що застосування до підозрюваного більш м`яких запобіжних заходів, котрі передбачені чинним КПК України, є недостатньою мірою, оскільки вони не будуть слугувати забезпеченню виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також не зможуть запобігти його спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілих, свідків у цьому кримінальному провадженні, вчинення ним нових кримінальних правопорушень, оскільки підозрюваний ОСОБА_5 раніше неодноразово вчиняв кримінальні правопорушення відповідно до вироків судів, правильного висновку щодо своїх протиправних дій не зробив, вчинив кримінальне правопорушення, заподіявши потерпілій матеріальну шкоду, а, відтак, обґрунтовано підозрюється у вчиненні умисного нового кримінального правопорушення.

Крім того, вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із можливістю внесення застави підозрюваному ОСОБА_5 , слідчим суддею враховуються також вимоги пунктів 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, у поєднанні із численною практикою Європейського Суду з прав людини, згідно з котрими обмеження права на свободу і особисту недоторканість можливе лише у передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченої особи від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, що можуть підтверджувати існування такого ризику або ж свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення. У той-же час, у рішенні від 26.06.1991 року у справі «Летельє проти Франції» Європейський Суд з прав людини вказав, що наявність вагомих підстав підозрювати затриманого у вчиненні злочину, є неодмінною умовою правомірності тримання під вартою.

Отже, прокурором та слідчим доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищенаведеним ризикам.

Відтак, до ОСОБА_5 слід застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням застави.

Відповідно до п.2 ч.5 ст. 182 КПК України щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину розмір застави визначається в розмірі від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно вимог ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Враховуючи, що відповідно до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, та беручи до уваги розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється ОСОБА_5 , що пов`язується у незаконному заволодінні транспортним засобом, особу підозрюваного, який неодноразово судимий, правильних висновків не зробив, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого, погодженого прокурором задовольнити частково, оскільки визначення застави в розмірі 40 прожиткових мінімумів є достатнім та співмірним інкримінованому кримінальному правопорушенню підозрюваного, з урахуванням вище наведених фактів, а також того, що останній безробітній, немає інших (альтернативних) джерел доходу. Такий розмір застави зможе гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків. Водночас слідчий суддя враховує думку прокурора, висловлену в залі судових засідань, про помилку у погодженому ним клопотанні відносно визначення суми розміру застави - 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 233 600 грн. замість правильної 242 240 грн.. Поряд із цим, враховану і позицію органу досудового розслідування про необхідність покладення на обвинуваченого додаткового обов`язку, котре не вказане у мотивувальній частині їх клопотання, щодо утримання від спілкування із свідками у даному кримінальному провадженні - ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та потерпілою ОСОБА_8 ..

Строк дії ухвали визначити - шістдесят днів.

Керуючись ст. ст. 177-178, 182, 183, 186, 194, 196, 197, 395 КПК України, слідчий суддя,-

п о с т а н о в и в:

Клопотання старшого слідчого СВ Дрогобицького районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погодженого прокурором Дрогобицької окружної прокуратури Львівської області ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити частково.

Обрати підозрюваному ОСОБА_5 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з можливістю застосування та визначення йому розміру застави.

Строк дії ухвали слідчого судді становить шістдесят днів.

Строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , рахувати з 04 год. 30 хв. 01.12.2024 до 04 год. 30 хв. 29.01.2025 включно.

Визначити підозрюваному ОСОБА_5 розмір застави сорок прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 121 120 (сто двадцять одна тисяча сто двадцять) гривень.

У випадку внесення вказаного розміру застави, ОСОБА_5 , звільняється з-під варти в порядку, визначеному ч. 4 ст. 202 КПК України.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, у провадженні якого перебуває кримінальне провадження, прокурора та суду, за першим викликом;

- не відлучатися з місця постійного проживання без дозволу слідчого, у провадженні якого перебуває кримінальне провадження, прокурора та суду;

- повідомляти слідчого, прокурора та суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання.

- утримуватися від спілкування з із свідками у даному кримінальному провадженні - ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , а також потерпілою ОСОБА_8 ..

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

В іншій частині клопотання - відмовити.

Копію ухвали слідчого судді скерувати до Дрогобицького районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області, для виконання.

Контроль за виконанням даної ухвали слідчого судді покласти на прокурора Дрогобицької окружної прокуратури Львівської обласної ОСОБА_4 ..

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Повний текст ухвали складено та проголошено 03 грудня 2024 року о 13.00 год..

Слідчий суддя

Дрогобицького міськрайонного суду

Львівської області ОСОБА_12