Справа № 953/8001/24
Провадження № 1-кс/953/6981/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 вересня 2024 року м. Харків

Слідчий суддя Київського районного суду м.Харкова ОСОБА_1 , секретар судового засідання - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора відділу процесуального керівництва та підтримання публічного обвинувачення управління протидії злочинам, вчиненим в умовах збройного конфлікту Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000716 від 14.06.2024

ВСТАНОВИВ:

Прокурор відділу процесуального керівництва та підтримання публічного обвинувачення управління протидії злочинам, вчиненим в умовах збройного конфлікту, Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 звернулася до суду з клопотанням, в якому просить накласти арешт на майно громадянки України ОСОБА_4 , шляхом встановлення заборони на відчуження, розпорядження та користування майном, що було виявлено та вилучено в ході проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_4 - у квартирі, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: мобільний телефон марки «realme C33», модель НОМЕР_1 , в корпусі синього кольору, IMEI 1: НОМЕР_2 , IMEI 2: НОМЕР_3 із сім карткою «Kyivstar» з номером НОМЕР_4 ; мобільний телефон марки «Redmi» модель «Note 9 Pro», в корпусі зеленого кольору, IMEI 1: НОМЕР_5 , IMEI 2: НОМЕР_6 із сім карткою «лайфселл» з номером НОМЕР_7 .

Прокурор просить місцем зберігання арештованого майна визначити слідчий відділ УСБУ в Харківській області.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначає наступне.

Слідчим відділом Управління Служби безпеки України в Харківській області, за процесуального керівництва Харківської обласної прокуратури, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000716 від 14.06.2024 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 436-2, ч. 3 ст. 436-2 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що громадянин України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , протягом 2022 року за допомогою месенджера «Telegram», в ході спілкування з іншою особою, здійснює виправдовування, визнання правомірною, заперечення збройної агресії російської федерації проти України.

Також, ОСОБА_5 у період з 2022 року по теперішній час, перебуваючи на території м. Харків, за допомогою месенджера "Телеграм", а саме в ході спілкування з невстановленими особами, діючи повторно, здійснює виправдовування, визнання правомірною, заперечення збройної агресії російської федерації проти України.

Крім того встановлено, що ОСОБА_5 у період з липня 2023 року по теперішній час, перебуваючи на території м. Харків, за допомогою месенджера "Телеграм", а саме в ході спілкування з невстановленою особою, діючи повторно, здійснює виправдовування, визнання правомірною, заперечення збройної агресії російської федерації проти України.

10.09.2024 слідчим СВ УСБУ в Харківській області проведено обшук за місцем фактичного проживання громадянки України ОСОБА_4 , а саме у квартирі, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , за результатом чого було виявлено та вилучено зазначені у клопотанні речі та предмети.

В ході проведення обшуку, слідчим оглянуто мобільний телефон марки "Redmi", модель "Nout 9 PRO", та мобільний телефон марки "realme C33", модель НОМЕР_1 , належні ОСОБА_4 , за результатом чого виявлено дані, що мають значення для досудового розслідування.

З огляду на викладене, в сторони обвинувачення наявна необхідність у проведенні огляду мобільних телефонів, які належать ОСОБА_4 із залученням спеціаліста, а також перевірки та встановлення додаткових обставин вчинення зазначених злочинів.

10.09.2024 виявлені та вилучені предмети в ході проведення вказаного обшуку визнано речовими доказами в рамках даного кримінального провадження.

Прокурор у судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд клопотання про арешт майна за її відсутності.

ОСОБА_4 , яка є власником майна, у судове засідання не з`явилася, надала клопотання, в якому просить вирішити питання про арешт майна на розсуд суду.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Слідчий суддя, дослідивши витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання та інші матеріали, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, доходить висновку про наявність підстав для задоволення клопотання.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Пунктом 2 частини 1 статті 170 КПК України визначено, що завданням арешту майна є, зокрема, запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно з ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається, зокрема, з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК, а саме є матеріальними об`єктами, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Так, прокурором доведено необхідність арешту зазначеного в клопотанні майна, оскільки відповідно до статей 91 та 98 КПК України можливе його використання як доказу, що має важливе доказове значення в рамках даного кримінального провадження, а також наявність ризиків, передбачених абз. 1 ч.1 ст.170 КПК України. З матеріалів кримінального провадження вбачається, що вищевказане майно, було вилучене в ході проведення обшуку за місцем фактичного мешкання ОСОБА_4 , а саме у квартирі, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , який було проведено на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 04.09.2024, та містить відомості, які мають значення для даногокримінального провадження.

Отже, слідчий суддя вважає розумним та співрозмірним обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідчий суддя не вбачає наявності будь-яких негативних наслідків, які б переважали інтереси держави, а тому таке втручання у права та інтереси власника майна є виправданим.

Власник арештованого майна не позбавлений права звернутися до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна в порядку, передбаченому абз.2 ч.1 ст.174 КПК України, в якому визначено, що арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Разом з цим, згідно з ч.2 ст.168 КПК України забороняється тимчасове вилучення електронних інформаційних систем, комп`ютерних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку, крім випадків, коли їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, або якщо такі об`єкти отримані в результаті вчинення кримінального правопорушення чи є засобом або знаряддям його вчинення, а також якщо доступ до них обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту.

Прокурором обґрунтовано необхідність накладення арешту на вилучені мобільні телефони, оскільки дане майно відповідає критеріям, визначеним ст.98 КПК України, може містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, наявна постанова слідчого про визнання його речовими доказами, є необхідність у проведенні його огляду.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 159 КПК України тимчасовий доступ до електронних інформаційних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку здійснюється шляхом зняття копії інформації, що міститься в таких електронних інформаційних системах або їх частинах, мобільних терміналах систем зв`язку, без їх вилучення.

Враховуючи, що вилучені мобільні телефони, можуть містити відомості, які не мають значення для даного кримінального провадження та необхідні особам для забезпечення своїх соціальних потреб, з метою запобігання надмірного обмеження права власності, слідчий суддя вважає за необхідне після зняття за участю спеціаліста інформації з мобільних телефонів та накопичувачів інформації повернути їх власнику.

Клопотання про арешт майна відповідає вимогам ч. 2 ст.171 КПК України та подано прокурором до суду у строк, визначений ч.5 ст.171 КПК України.

Враховуючи викладене, з метою запобігання можливості приховування зазначеного майна, його пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі та відчуження, слідчий суддя вважає необхідним задовольнити клопотання прокурора про накладення арешту на зазначене в клопотанні майно, що відповідає положенням ч.1 ст.170 КПК України.

Керуючись ст. ст. 98, 131, 170-175 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора відділу процесуального керівництва та підтримання публічного обвинувачення управління протидії злочинам, вчиненим в умовах збройного конфлікту Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000716 від 14.06.2024 про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке належить ОСОБА_4 , шляхом встановлення заборони на відчуження, розпорядження та користування майном, що було виявлено та вилучено в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: мобільний телефон марки «realme C33», модель НОМЕР_1 , в корпусі синього кольору, IMEI 1: НОМЕР_2 , IMEI 2: НОМЕР_3 із сім карткою «Kyivstar» з номером НОМЕР_4 ; мобільний телефон марки «Redmi» модель «Note 9 Pro», в корпусі зеленого кольору, IMEI 1: НОМЕР_5 , IMEI 2: НОМЕР_6 із сім карткою «лайфселл» з номером НОМЕР_7 .

Місце зберігання арештованого майна визначити за органом досудового розслідування - Слідчий відділ УСБУ в Харківській області.

Після зняття інформації з мобільних телефонів передати їх на відповідальне зберігання ОСОБА_4 у разі її згоди.

Попередити ОСОБА_4 про кримінальну відповідальність за ст. 388 КК України про необхідність збереження арештованого майна.

Роз`яснити прокурору його відповідальність за зберігання арештованого майна.

Ухвала про арешт майна виконується слідчим, прокурором негайно.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1