ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 953/3307/24 Головуючий 1ї інстанції: ОСОБА_1
Апеляційне провадження № 11сс/818/822/24 Доповідач - ОСОБА_2
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 вересня 2024 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:

головуючого ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

секретаря судового засідання ОСОБА_5

за участю заявника ОСОБА_6

представника заявника адвоката ОСОБА_7

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харків апеляційну скаргу представника заявника ОСОБА_6 - адвоката ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Київського районного суду м.Харкова від 28 червня 2024 року, якою відмовлено у задоволенні скарги представника заявника ОСОБА_6 - адвоката ОСОБА_7 на бездіяльність старшого слідчого ГУНП в Харківській області ОСОБА_8 , яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його заявою від 14 червня 2024 року, -

У С Т А Н О В И Л А:

Короткий зміст оскаржуваного судового рішення та встановлені судом першої інстанції обставини.

24.06.2024 року представник заявника ОСОБА_6 - адвокат ОСОБА_7 подав до суду скаргу на бездіяльність старшого слідчого ГУНП в Харківській області ОСОБА_8 та просив скаргу задовольнити та зобов`язати слідчого внести відомості до ЄРДР та розпочати досудове розслідування за заявою від 14.06.2024 року про вчинення кримінального правопорушення.

В обґрунтування скарги адвокат зазначав, що він є захисником підозрюваної особи ОСОБА_6 у кримінальному проваджені № 0000492 від 16.04.2024 року. Досудове розслідування у кримінальному провадженні здійснюється старшим слідчим СУ ГУГП в Харківській області ОСОБА_8 . Під час ознайомлення з матеріалами клопотання про обрання підозрюваній запобіжного захисту, сторона захисту прийшла до висновку про наявність ознак кримінального правопорушення у осіб, які є свідками у кримінальному проваджені № 0000492 від 16.04.2024 року, у зв`язку з чим 31.05.2024 року ним подано клопотання слідчому щодо виконання слідчих дій, проведення одночасного допиту з метою усуненні суперечностей, а також про прийняття рішення щодо внесення відомостей до ЄРДР відносно свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ОСОБА_11 ОСОБА_12 та ОСОБА_13 , в діях яких є ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України - пропозиція, обіцянка або надання неправомірної вигоди службовій особі. Слідчим було відмовлено в задоволенні клопотання про проведення слідчих дій та розгляду клопотання як заяву про вчинення кримінального правопорушення.

14 червня 2024 року адвокатом особисто подано в канцелярію слідчого управління ГУНП в Харківській області заяву про вчинення кримінального правопорушення - пропозиція, обіцянка або надання неправомірної вигоди службовій особі, ознаки якого є в діях свідків у кримінальному проваджені № 0000492 від 16.04.2024 року- ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 та ОСОБА_13 .

В своєї заяві він виклав конкретні ознаки кримінального правопорушення з боку свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 та ОСОБА_13 (об`єктивної сторони злочину) та вважає, що в їх діях є склад злочину, з посиланням на конкретні процесуальні документи, як докази обґрунтованості заяви.

21 червня 2024 року адвокату стало відомо про відмову слідчого про внесення відомостей до ЄРДР. Вказану відмову у внесенні відомостей до ЄРДР стосовно свідків у кримінальному провадженні адвокат вважає необґрунтованою, невмотивованою і такою, що порушує право на захист.

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м.Харкова від 28.06.2024 року відмовлено у задоволенні скарги на бездіяльність слідчого ГУНП в Харківській області ОСОБА_8 щодо невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його заявою від 14 червня 2024 року.

Вимоги апеляційної скарги і узагальнені доводи особи, яка її подала.

В апеляційній скарзі адвокатОСОБА_7 просить поновити строк на апеляційне оскарження та ухвалу слідчого судді скасувати та постановити нову, якою задовольнити його скаргу.

В обґрунтування клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження посилається на те, що 28.06.2024 року він написав заяву про розгляд скарги без його участі, однак протягом 5 днів йому не було надіслано копію ухвали слідчого судді та він не знав про прийняте судом рішення, тому 05.07.2024 року ним було направлено заяву про видачу копії ухвали слідчого судді, яку він отримав 08.07.2024 року та протягом 5 днів було підготовлено та подано апеляційну скаргу.

Обґрунтовуючи апеляційну скаргу посилається на те, що слідчий суддя не надав оцінки посиланню представника заявника на те, що відомості до ЄРДР за № 0000492 від 16.04.2024 року були внесені не за заявами свідків, а у зв`язку з виявленням правоохоронними органами кримінального правопорушення, що виключає добровільну заяву про вчинення відносно них кримінального правопорушення та це виключає імунітет свідків від кримінальної відповідальності за ч.3 ст.369 КК України.

Позиції учасників судового провадження

До початку судового засідання слідчий СУ ГУНП в Харківській області ОСОБА_8 подав до апеляційного суду заперечення на апеляційну скаргу в яких посилається на те, що відповідно до матеріалів досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0000492 від 16.04.2024 року за ч.3 ст.368 КК України вбачається, що підставою для внесення відомостей до ЄРДР за №0000492 від 16.04.2024 стала письмова заява ОСОБА_9 про вчинення кримінального правопорушення, яка надійшла 16.04.2024 року з ХУ ДВБ НП України до СУ ГУНП в Харківській області; підставою для внесення відомостей до ЄРДР за №0000603 від 15.05.2024 року стала письмова заява ОСОБА_10 про вчинення кримінального правопорушення, яка надійшла 15.05.2024 року з ХУ ДВБ НП України до СУ ГУНП в Харківській області; підставою для внесення відомостей до ЄРДР за №0000604 від 15.05.2024 року стала письмова заява ОСОБА_11 про вчинення кримінального правопорушення, яка надійшла 15.05.2024 року з ХУ ДВБ НП України до СУ ГУНП в Харківській області; підставою для внесення відомостей до ЄРДР за №0000606 від 16.05.2024 року стала письмова заява ОСОБА_12 про вчинення кримінального правопорушення, яка надійшла 16.05.2024 року з ХУ ДВБ НП України до СУ ГУНП в Харківській області: підставою для внесення відомостей до ЄРДР за №0000605 від 15.05.2024 року стала письмова заява ОСОБА_13 про вчинення кримінального правопорушення, яка надійшла 16.05.2024 року з ХУ ДВБ НП України до СУ ГУНП в Харківській області.

При реєстрації відомостей в ЄРДР було зазначено, що підставою внесення відомостей до ЄРДР стали «матеріали правоохоронних, судових та контролюючих державних органів про виявлення фактів вчинення чи підготовки до вчинення кримінальних правопорушень» у зв`язку з тим, що заяви громадян надійшли з ХУ ДВБ НП України, куди останні звертались з заявами.

15.05.2024 року 16.05.2024 року прокурором у кримінальному провадженні, кримінальні провадження внесені до ЄРДР за №0000603 від 15.05.2024 року, №0000604 від 15.05.2024 року, №0000605 від 16.05.2024 року та №0000605 від 16.05.2024 року були об`єднані в одне кримінальне провадження та присвоєно №0000492 від 16.04.2024.

Вказує, що ОСОБА_14 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 та ОСОБА_13 добровільно заявили про те, що сталося, органу досудового розслідування та активно сприяли розкриттю злочину, вчиненого особою, яка одержала неправомірну вигоду або прийняла її пропозицію чи обіцянку, тобто є особами відповідно до п.5 ст.354 КК України які звільняються від кримінальної відповідальності за злочини, передбачені статтями 354, 368 - 3, 368 - 4, 369, 369 - 2 цього Кодексу.

21.08.2024 року прокурором у кримінальному провадженні підозрюваним ОСОБА_6 та ОСОБА_15 були вручені обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування.

Прокурор в судове засідання не з`явився, був належним чином повідомлений про дату та час розгляду справи, причин своєї неявки суду не повідомив.

Заслухавши доповідь судді, доводи заявника та її представника, дослідивши матеріали судового провадження та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Мотиви суду

Відповідно до ч. 1 ст. 117 КПК України, пропущений процесуальний строк може бути поновлений слідчим суддею, якщо його пропущено з поважних причин.

У кожній справі суд має перевірити, чи наводить особа, яка заявляє клопотання про поновлення строків на оскарження судового рішення, такі підстави. Так, вирішення питання про поважність причин пропуску строку покладається на розсуд слідчого судді. Разом з тим, виходячи з системного тлумачення положень КПК України, зокрема ч. 3 ст. 37, ст. 138, п. 1 ч. 1 ст. 232, п. 1 ч. 1 ст. 336 КПК України, під поважними причинами пропуску процесуального строку слід розуміти фактичні обставини, які: 1) об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волі особи, яка пропустила строк; 2) виникли та/або існували протягом строку, передбаченого КПК України для вчинення процесуальної дії; 3) безпосередньо унеможливили або істотно ускладнили можливість вчинення процесуальних дій у визначений КПК України строк; 4) підтверджуються належними доказами.

Таке визначення поважних причин пропуску строку відповідає усталеній судовій практиці Верховного Суду (судові рішення Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 28.01.2021 р. у справі № 201/1156/18, від 05.03.2020 р. у справі № 367/5629/16-к, від 30.09.2019 р. у справі № 635/4248/16-к, від 11.06.2019 р. у справі № 373/1742/15-к, від 11.06.2019 р. у справі № 523/11081/17).

Враховуючи, що доводи клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження про поважність причин пропуску строку не спростовуються матеріалами справи, клопотання підлягає задоволенню.

Згідно ст. 2 КПК України основним завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден не винуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Порядок внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань визначений у статті 214 КПК України.

Так, ч.1 ст.214 КПК України передбачено, що слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Частиною 2 цієї статті визначено, що досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. При цьому, в реєстрі, серед іншого, згідно з п.4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК України, зазначається короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність. Аналогічні вимоги закріплені у Положенні про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженому Наказом Генерального прокурора від 30.06.2020 № 298.

Частина 2 Глави 1 Розділу ІІ вказаного Положення закріплює, що відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема - мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Положення ст. 214 КПК перебувають у взаємозв`язку з ч.1 ст.2 КК, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого ним Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину - кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Отже, для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК України). Вказане узгоджується з позицією, викладеною в Узагальненні Вищого спеціалізованого суду України № 9-49/0/4-17 від 12 січня 2017 року, за якою КПК України дійсно передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень.

У свою чергу, якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Аналіз зазначених правових норм свідчить про те, що повноваженнями щодо оцінки відомостей, повідомлених потерпілим чи наведених у заяві, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наділені лише слідчий, дізнавач, прокурор, що також узгоджується із загальними засадами кримінального судочинства, в тому числі принципом диспозитивності щодо розподілу процесуальних функцій.

Разом з цим, зміст ч.1 ст.214 КПК України не зобов`язує слідчого, дізнавача чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого діючим КК України.

У постанові від 01.12.2022 року у справі №522/7836/21 (провадження №51-2328км22) Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду констатував той факт, що слідчий суддя під час здійснення судового контролю може скасовувати постанови слідчого/прокурора та зобов`язувати вчиняти певні дії передбачені КПК України, однак при цьому не повинен втручатися в процесуальну діяльність слідчого.

Виходячи з цього, слідчий суддя, на етапі проведення досудового розслідування, не виконує функції слідчого у провадженні, а лише забезпечує судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, та позбавлений повноважень надати вказівку слідчому щодо прийняття конкретного за змістом процесуального рішення, адже слідчий є самостійним у своїй процесуальній діяльності.

Отже, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, повідомлення про вчинене кримінального правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення на основі критеріїв викладених вище і тільки після прийняття рішення органом досудового розслідування щодо заяви про вчинення кримінального провадження слідчим суддею, у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР, може бути надана оцінка заяві про вчинення кримінального провадження та прийнятому органом досудового розслідування рішенню. Наявність такої оцінки є обов`язковою для здійснення функції судового контроля слідчим суддею, тобто носить цілком преюдиціальний характер.

Відмовляючи у задоволенні скарги адвокат ОСОБА_7 ,слідчий суддя керувався положеннями ч.1 ст.303 КПК України, якими передбачено право оскарження бездіяльності слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про вчинення кримінального правопорушення та вимогами ч.1 ст.214 КПК України, якою передбачено підстави внесення відповідних відомостей слідчим, прокурором до ЄРДР.

Слідчий суддя дійшов висновку, що обставини, наведені у заяві захисника ОСОБА_7 , є недостатніми для того, щоб розпочати кримінальне провадження.

Колегія суддів погоджується з таким висновком слідчого судді, оскільки він ґрунтується на вимогах чинного законодавства.

Як об`єктивно вбачається з матеріалів справи, слідчим відділом ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у об`єднаному кримінальному провадженні № 0000492 від 16.04.2024 року за ч. 3 ст. 368 КК України.

Відповідно до листа слідчого СУ ГУНП в Харківській області ОСОБА_8 . підставою для внесення відомостей про кримінальне провадження до ЄРДР за № 0000492 від 16.04.2024 року стала письмова заява ОСОБА_9 , крім того в подальшому до СУ ГУНП в Харківській області надійшли заяви від ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ОСОБА_11 ОСОБА_12 та ОСОБА_13 , про кримінальні правопорушення за якими були внесені відомості до ЄРДР та 15.05.2024 року постановами прокурора кримінальні провадження були об`єднані в одне кримінальне провадження та присвоєно єдиний номер № 0000492 від 16.04.2024 року.

Згідно долучених до заперечень на апеляційну скаргу копії документів слідчим СУ ГУНП в Харківській області ОСОБА_8 вбачається, що ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ОСОБА_11 ОСОБА_12 та ОСОБА_13 звертались з письмовими заявами до ХУ ДВБ НП України. В подальшому вказані заяви були направлені до СУ ГУНП в Харківській області для прийняття рішення.

За таких обставин при реєстрації відомостей в ЄРДР було зазначено, що підставою для внесення відомостей до ЄРДР стали «матеріали правоохоронних, судових та контролюючих державних органів про виявлення фактів вчинення чи підготовки до вчинення кримінальних правопорушень» у зв`язку з тим, що заяви громадян надійшли з ХУ ДВБ НП України, куди останні звертались з заявами.

Також, як було встановлено на час розгляду скарги в суді апеляційній інстанції, 21.08.2024 прокурором у кримінальному провадженні підозрюваним ОСОБА_6 та ОСОБА_15 були вручені обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування і таким чином, в подальшому судом першої інстанції буде надано оцінку діям, які проведені в межах досудового розслідування в цьому провадженні.

При цьому колегія суддів враховує, що основним складовим елементом об`єктивної сторони будь-якого злочину є його суспільна небезпечність. Злочин серед інших правопорушень характеризується найвищим ступенем суспільної небезпечності і саме це дозволяє відмежовувати його від близьких за об`єктивними і суб`єктивними ознаками інших правопорушень (адміністративних, дисциплінарних та інших).

З огляду на вказані відомості, колегія суддів вважає, що заява адвоката ОСОБА_7 не містить достатніх фактичних відомостей, щоб визначити ознаки незаконних дій, які охоплюються складом злочинів, про які заявником було зазначено в заяві.

А тому, суд першої інстанції дійшов цілком обґрунтованого висновку про відсутність підстав для внесення цих відомостей до ЄРДР, виходячи з фактичного змісту заяви-повідомлення, для застосування норм статті ч. 1 ст. 214 КПК України та обґрунтовано відмовив у задоволенні скарги.

За таких обставин, ухвала слідчого судді є обґрунтованою та законною, оскільки її постановлено у відповідності до норм чинного законодавства.

Відповідно, ухвала слідчого судді підлягає залишенню без змін, а апеляційна скарга - без задоволення.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 214, 303, 304, 305, 307, 376, 404, 405, 407, 418, 422 КПК України, колегія суддів, -

УХВАЛИЛА :

Клопотання представника заявника ОСОБА_6 - адвоката ОСОБА_7 задовольнити та поновити строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Київського районного суду м.Харкова від 28 червня 2024 року.

Апеляційну скаргу представника заявника ОСОБА_6 - адвоката ОСОБА_7 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Київського районного суду м.Харкова від 28 червня 2024 року, якою відмовлено у задоволенні скарги представника заявника ОСОБА_6 - адвоката ОСОБА_7 на бездіяльність старшого слідчого ГУНП в Харківській області ОСОБА_8 , яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його заявою від 14 червня 2024 року- залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Колегія суддів:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4