Провадження № 1-кп/752/844/24
УХВАЛА

31 липня 2024 року м. Київ

Голосіївський районний суд м. Києва у складі

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

при секретарі ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002526 від 17 квітня 2020 року, за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

за участю прокурора ОСОБА_6 ,

в режимі відеоконференції

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_7 ,

встановив:

Голосіївським районним судом м. Києва здійснюється судовий розгляд вищевказаного кримінального провадження.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 19 червня 2024 року обвинуваченому продовжено строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою на 60 днів, до 17 серпня 2024 року включно.

Прокурор клопотав про чергове продовження строку тримання обвинуваченого під вартою, мотивуючи тим, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину проти життя та здоров`я особи, продовжують існувати ризики, передбачені ст. 177 КПК України, на думку прокурора, обвинувачений може переховуватись від суду, впливати на свідків.

Захисник заперечив проти задоволення клопотання прокурора, мотивуючи тривалістю тримання обвинуваченого під вартою.

Обвинувачений підтримав захисника. Просив відмовити у задоволенні клопотання прокурора.

Заслухавши думку учасників судового провадження, суд дійшов висновку про необхідність продовження обвинуваченому строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до ст. 199 КПК України суд зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі від 7 до 15 років.

Судом не закінчено з`ясування фактичних обставин кримінального провадження та перевірку їх доказами, не допитано всіх свідків сторони обвинувачення.

З огляду на характер інкримінованого обвинуваченому кримінального правопорушення, дані про особу обвинуваченого, котрий не має постійного місця проживання, стійких соціальних зв`язків, офіційного місяці роботи, покарання, яке йому загрожує у випадку доведеності винуватості, суд дійшов висновку що ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які були підставою для обрання та продовження строку тримання обвинуваченого під вартою насьогодні продовжують існувати, а саме у випадку звільнення з-під варти обвинувачений може переховуватися від суду, впливати на свідків.

На даній стадії судового провадження застосування щодо обвинуваченого більш м`яких запобіжних заходів буде недостатнім для запобігання ризикам, не забезпечить дієвості кримінального провадження та виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків.

Застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою в даному випадку виправдано наявністю справжніх інтересів суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи, що узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини.

Разом із тим, на підставі ч. 3 ст. 183 КПК України суд вважає за можливе визначити ОСОБА_5 розмір застави як альтернативний запобіжний захід, який буде достатньою мірою гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків.

Керуючись статтями 177, 182, 183, 194, 199, 331, 376 КПК України, суд

постановив:

Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити строк тримання обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під вартою на шістдесят днів, до 28 вересня 2024 року включно.

Визначити ОСОБА_5 заставу - 100 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить що становить 302 800, яка може бути внесена як самим обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Голосіївського районного суду м. Києва за наступними реквізитами: Отримувач ТУ ДСАУ в м. Києві; ; МФО 820172; Банк - Державна казначейська служба України в м. Києві; р/р № UA1012089; призначення платежу: застава за (П.І.Б., дата народження особи, за яку вноситься застава), згідно ухвали… (назва суду), від … (дата ухвали), по справі № , внесені … (П.І.Б. особи, що вносить заставу).

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою протягом дії ухвали.

У разі внесення застави зобов`язати обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду та на підставі ст. 194 КПК України покласти на обвинуваченого наступні обов`язки:

не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу суду;

повідомляти суд про зміну місця проживання, роботи;

утриматися від позапроцесуального спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні;

здати на зберігання свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити обвинуваченому та заставодавцю, що у разі невиконання обов`язків обвинуваченим, а також якщо обвинувачений не з`явиться за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується в порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3