Провадження № 1-кс/161/4608/24
ЛУЦЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про накладення арешту на майно

17 вересня 2024 року м. Луцьк

Слідчий суддя Луцького міськрайонного суду Волинської області ОСОБА_1 при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань клопотання дізнавача СД Луцького РУП ГУНП у Волинській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно,

В С Т А Н О В И В:

13 вересня 2024 року дізнавач СД Луцького РУП ГУНП у Волинській області ОСОБА_3 , за погодженням із прокурором у кримінальному провадженні прокурором Луцької окружної прокуратури ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді Луцького міськрайонного суду Волинської області з клопотанням про накладення арешту на майно, яке вилучене в ході огляду місця події 11 вересня 2024 року у ОСОБА_5 , а саме на: полімерний ЗІП-пакет з вмістом порошкоподібної речовини рожевого кольору, мобільний телефон марки «Redmi» ІМЕІ НОМЕР_1 , та фрагмент посилки з номером ТТН ТОВ «Нова Пошта», з позбавленням права на відчуження, розпорядження та користування.

Своє клопотання дізнавач мотивує тим, що СД Луцького РУП ГУНП у Волинській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000842 від 12 вересня 2024 року, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, а тому з метою забезпечення збереження речових доказів, проведення відповідних експертиз, звернувся з відповідним клопотанням до слідчого судді.

В судове засідання прокурор, дізнавач та власник майна не з`явились, хоча належним чином повідомлені про місце та час розгляду клопотання, водночас, кожен подали суду заяви про проведення судового засідання за їх відсутності, а тому у відповідності до вимог ч. 4 ст. 107, ч. 1 ст. 172 КПК України судове засідання проводиться за відсутності останніх, а також не здійснюється фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді.

Перевіривши надані матеріали клопотання та долучені до нього документи, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підставне та підлягає до задоволення з наступних підстав.

Так, згідно до вимог ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Вимогами ч. 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Зважаючи, що стороною кримінального провадження доведено наявність підстав для накладення арешту на вищезазначене майно, з метою забезпечення збереження речових доказів, проведення необхідних подальших слідчих (розшукових) дій із вилученим майном, у тому числі, експертиз, достатності підстав вважати, що таке майно дійсно відповідає критеріям, зазначеним у ст.ст. 98, 167 КПК України, тому клопотання дізнавача про накладення арешту на майно слід задовольнити та накласти арешт на майно.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання дізнавача СД Луцького РУП ГУНП у Волинській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке вилучене в ході огляду місця події 11 вересня 2024 року у ОСОБА_5 , а саме на: полімерний ЗІП-пакет з вмістом порошкоподібної речовини рожевого кольору, мобільний телефон марки «Redmi» ІМЕІ НОМЕР_1 , та фрагмент посилки з номером ТТН ТОВ «Нова Пошта», з позбавленням права на відчуження, розпорядження та користування.

Копію ухвали вручити учасникам судового провадження.

Згідно до вимог ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що вподальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Волинського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя:/підпис/

Згідно з оригіналом:

Слідчий суддя Луцького міськрайонного суду ОСОБА_1