Житомирський апеляційний суд
Справа №285/3362/24 Головуючий у 1-й інст. ОСОБА_1
Номер провадження №11-сс/4805/413/24
Категорія ст.422 КПК України Доповідач ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 липня 2024 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Житомирського апеляційного суду в складі:

головуючого судді: ОСОБА_2

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

з участю

секретаря: ОСОБА_5 ,

представника власника майна адвоката ОСОБА_6 ,

прокурора ОСОБА_7

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Житомирі апеляційну скаргу представника власника майна адвоката ОСОБА_6 , який діє в інтересах ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області від 28 червня 2024 року, якою задоволено клопотання про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0000620 від 21.06.2024 за ознакою кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України,-

ВСТАНОВИЛА:

Вказаною ухвалою слідчого судді від 28 червня 2024 року накладено арешт на майно, яке вилучене під час проведення огляду місця події на ділянці автодороги М-06 Київ-Чоп в с. Перемога Звягельського району Житомирської області, а саме на: -загальний вантажний сідловий тягач білого кольору марки DAF, модель XF95.430, реєстраційний номер НОМЕР_1 , і спеціалізований напівпричіп синього кольору марки FRUEHAUF, модель PJDSAS,

реєстраційний номер НОМЕР_2 , що належать ОСОБА_8 ; та деревину породи вільха у кількості близько 210 колод, довжиною 2.8 м кожна, загальним об`ємом 22,2 м3.

Слідчий суддя прийшов до висновку, що вилучене майно є речовим доказам, може зберегти на собі сліди кримінального правопорушення, а тому клопотання підлягає задоволенню.

В апеляційній скарзі представник власника майна адвокат ОСОБА_6 просить скасувати ухвалу слідчого судді та зобов`язати відповідальну особу Звягельського РВП ГУ НП в Житомирській області повернути ОСОБА_8 вилучене майно: загальний вантажний сідловий тягач білого кольору марки DAF, модель XF95.430, реєстраційний номер НОМЕР_1 , і спеціалізований напівпричіп синього кольору марки FRUEHAUF, модель PJDSAS,

реєстраційний номер НОМЕР_2 .

Вважає ухвалу суду незаконною, необґрунтованою та такою, що підлягає скасуванню.

Зазначає, що вилучене майно не є предметом злочину, а прокурором не надано доказів того, що діями будь кого заподіяно істотну шкоду.

Вважає, що вилучене майно не відповідає критеріям, передбаченим ст.98 КПК України, а слідчим суддею не дотримано норм закону щодо розумності та співмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження та не враховано наслідків арешту майна.

Зазначає, що слідчими Звягельського РВП ГУ НП в Житомирській області фактично проведено обшук автомобіля, однак матеріали справи не містять відомостей про подальше звернення до слідчого судді із клопотанням про його легалізацію.

Посилається на те, що в ході огляду місця події слідчими виконано ряд дій, які за своєю природою фактично здійснені за правилами проведення обшуку.

Натомість, матеріали кримінального провадження не містять ухвали слідчого судді про надання дозволу на проведення обшуку транспортного засобу.

Зазначає, що дії водія транспортного засобу можуть містити ознаки адміністративного правопорушення, а дії власника транспортного засобу виключають наявність складу кримінального правопорушення.

Звертає увагу суду на те, що послуги з перевезення є основним джерелом доходу ОСОБА_8 , у зв`язку з чим арешт вказаного майна позбавляє власника можливості користуватися належним йому транспортним засобом та отримувати доходи від його використання.

Заслухавши доповідача, пояснення представника власника майна адвоката ОСОБА_6 , який підтримав апеляційну скаргу, заперечення прокурора, перевіривши матеріали справи відповідно до вимог ст. 404 КПК України, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга (не) підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно ст. 173 КПК України повинен врахувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3 1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно до ч. 1 ст. 237 КПК України, з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення слідчий, прокурор проводять огляд місцевості, приміщення, речей, документів та комп`ютерних даних.

Огляд житла чи іншого володіння особи здійснюється згідно з правилами цього Кодексу, передбаченими для обшуку житла чи іншого володіння особи.

При проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Усі вилучені речі і документи підлягають негайному огляду і опечатуванню із завіренням підписами осіб, які брали участь у проведенні огляду. У разі якщо огляд речей і документів на місці здійснити неможливо або їх огляд пов`язаний з ускладненнями, вони тимчасово опечатуються і зберігаються у такому вигляді доти, доки не буде здійснено їх остаточні огляд і опечатування.

Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Так з матеріалів клопотання вбачається, що згідно протоколу огляду місця події від 20.06.2024 на ділянці автодороги М-06 Київ-Чоп в с. Перемога Звягельського району Житомирської області слідчим було вилучено вантажний сідловий тягач, реєстраційний номер НОМЕР_1 , з напівпричіпом, реєстраційний номер НОМЕР_3 , з лісопрудукцією всередині, які постановою слідчого 21.06.2024 визнані речовими доказами.

3 копій свідоцтв про реєстрацію транспортного засобу вбачається, що власником транспортних засобів, зокрема загального вантажного сідлового тягача білого кольору марки DAF, модель XF95.430 реєстраційний номер НОМЕР_4 , 2005 року випуску, та спеціалізованого напівпричіпу Н/ПР-платформи синього кольору марки FRUEHAUF, модель PJDSAS реєстраційний номер НОМЕР_2 , 1999 року випуску, якими керував ОСОБА_9 , є ОСОБА_8 , яка зареєстрована в смт Романів Житомирської області.

Слідчим суддею досліджено витяг з ЄРДР; фототаблицю до протоколу огляду місця події; акт прийому-передачі вилучених лісоматеріалів на зберігання від 106.2024; протокол допиту свідка водія вантажного сідлового тягача ОСОБА_9 ; копію довідки старости Пулинської селищної ради від 09.04.2024 про наявність у ОСОБА_10 земельної ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка поросла чагарником (вільха, береза); копію укладеного між ОСОБА_10 та ФОП ОСОБА_11 договору №08032024 від 193.2024 про надання послуг щодо зачистки від самосіву земельних ділянок (вирізку та вирубку, в тому числі, деревини); копію протоколу від 10.01.2024 перевірки технічного стану напівпричіпу, реєстраційний номер НОМЕР_3 ; товарно-транспортну накладну №225 від 20.06.2024; витяги з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна та витяг з Опендатабот відосно ФОП ОСОБА_10 , статус якого приипинено.

З останніх не вбачається правомірність перевезення саме вилученої поліцейськими деревини.

Наявна у справі товарно-транспортна накладна №225 не відповідає вимогам, встановленими ст.48 Закону Про автомобільний транспорт та п.11.1 Правил перевезень вантажів автомобільним транспортом в Україні, затверджених наказом Міністерства транспорту України №363.

З фототаблиці до протоколу огляду місця події видно, що колоди дерев не марковані та не містять жодної бирки.

З протоколу допиту свідка ОСОБА_10 від 22.06.2024, який є стороною договору №8032024 від 08.03.2024 про надання послуг щодо зачистки від самосіву його земельної ділянки, вбачається, що жодної вирубки дерев він не проводив і нікому не доручав.

Акту приймання-передачі послуг, передбаченого пунктом 5.2 зазначеного вище договору про надання послуг, як на правомірність перевезення вилученої деревини суду надано не було.

Доводи представника власника майна адвоката ОСОБА_6 , що слідчими проведено обшук автомобіля є необґрунтованими.

Згідно до ч. 1 ст. 237 КПК України, з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення слідчий, прокурор проводять огляд місцевості, приміщення, речей, документів та комп`ютерних даних.

Огляд житла чи іншого володіння особи здійснюється згідно з правилами цього Кодексу, передбаченими для обшуку житла чи іншого володіння особи.

При проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Усі вилучені речі і документи підлягають негайному огляду і опечатуванню із завіренням підписами осіб, які брали участь у проведенні огляду. У разі якщо огляд речей і документів на місці здійснити неможливо або їх огляд пов`язаний з ускладненнями, вони тимчасово опечатуються і зберігаються у такому вигляді доти, доки не буде здійснено їх остаточні огляд і опечатування.

Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

При цьому, підставою для проведення огляду місцевості слугує інформація про вчинення кримінального правопорушення, зафіксована у певній процесуальній формі. Без наявності такої інформації проведення огляду місця події не допускається. Аналогічна правова позиція наведена у Постанові Верховного Суду від 07.06.2018 р. у справі № 740/5066/15-к.

Зміст клопотання прокурора та долучені до нього документи свідчать про те, що майно, на яке просить накласти арешт прокурор, вилучене співробітниками поліції на ділянці автодороги М-06 Київ-Чоп в с. Перемога Звягельського району Житомирської області та за результатами слідчої дії - складений протокол огляду місця події від 20.06.2024, тобто слідча дія проведена у відповідності до вимог ст.ст. 223, 237 КПК України ( а.п. 5-10).

Таким чином, висновки слідчого судді щодо потреби, в арешті даного майна, з метою уникнення подальших протиправних дій в рамках даного кримінального провадження, на час прийняття рішення слідчим суддею є обґрунтованими.

Колегія суддів приходить до висновку, що надані слідчим матеріали доводять наявність правових підстав для накладення арешту на майно, як майна, яке відповідає критеріям зазначеним у ст. 98 КПК України, оскільки може бути об`єктом кримінально протиправних дій, отримане (набуте) внаслідок вчинення кримінального правопорушення, а також того, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження.

За таких обставин, коли є достатні підстави вважати, що арештоване майно є доказом у кримінальному провадженні №0000620, апеляційний суд погоджується з висновками слідчого судді щодо необхідності на час звернення слідчої з відповідним клопотанням в прийнятті рішення про накладення арешту на майно, оскільки лише такий захід забезпечення кримінального провадження міг забезпечити належне збереження майна, яке є речовим доказом.

Проаналізувавши матеріали судового провадження та доводи апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов висновку, що з клопотання слідчого та доданих до нього матеріалів видно, що існують розумні підстави вважати, що на даному етапі кримінального провадження, потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження, у зв`язку з чим, підстави для скасування ухвали слідчого судді Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області від 28.06.2024 року, про що просить апелянт - відсутні.

Натомість вказане рішення слідчого судді не перешкоджає власнику майна в подальшому звертатися до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту.

Істотних порушень вимог кримінального процесуального закону, які б давали підстави для скасування вказаної ухвали слідчого судді колегія суддів не вбачає.

Керуючись ст.ст. 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів,-

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу представника власника майна адвоката ОСОБА_6 залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області від 28 червня 2024 року, якою задоволено клопотання про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0000620 від 21.06.2024 за ознакою кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України без змін.

Ухвала набирає законної сили після її проголошення та оскарженню не підлягає.

Судді