Справа № 676/7742/24
Номер провадження № 1-кп/676/431/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 листопада 2024 року м. Камянець-Подільський

Кам`янець-Подільський міськрайонний суд Хмельницької області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у підготовчого судовому засіданні кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною 2 статті 296, частиною 1 статті 122, частиною 4 статті 186, частиною 4 статті 185 КК України,

за участю:

прокурора ОСОБА_6 ,

обвинувачених ОСОБА_3 , ОСОБА_5 ,

законних представників обвинувачених ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ,

ОСОБА_9 ,

захисників ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 ,

ВСТАНОВИВ:

На розгляд Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області надійшло кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною 2 статті 296, частиною 1 статті 122, частиною 4 статті 186, частиною 4 статті 185 КК України.

У судовому засіданні прокурор заявила клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_3 . Клопотання обґрунтовано тим, що обставини, які стали підставою для обрання запобіжного заходу не змінились. Посилалася на наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, зокрема, що обвинувачений, який вчинив в тому числі тяжкий злочин, може переховуватись від суду, незаконно впливати на потерпілих та свідків у кримінальному провадженні або вчинити інше кримінальне правопорушення. Зазначила, що на розгляді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області знаходиться кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 187 КК України, у якому до ОСОБА_3 було застосовано запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту, умови якого ОСОБА_3 порушив та вчинив умисний тяжкий корисливий злочин.

Потерпілі ОСОБА_13 ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 в судове засідання не з`явились без повідомлення причин неявки, будь-яких заяв, клопотань до суду не подали. Їхня неявка не перешкоджає вирішенню заявленого прокурором клопотання.

ОСОБА_3 в судовому засіданні не заперечував проти застосування до нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Законний представник ОСОБА_3 його мати ОСОБА_7 вважала доцільним застосувати до її сина такий запобіжний захід як домашній арешт.

Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_10 , посилаючись на позицію обвинуваченого, проти задоволення клопотання прокурора не заперечував.

Вирішуючи питання за заявленим прокурором клопотанням, суд виходить з наступного.

Відповідно до положень статті 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого. Незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене.

Відповідно до статті 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1)переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2)знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3)незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4)перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5)вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Заслухавши учасників процесу, суд приходить до висновку про доцільність застосування раніше обраного обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, в судовому засіданні не встановлено. На даний час відсутні підстави вважати, що заявлені прокурором ризики зменшилися, оскільки продовжують існувати обставини, якими вони обумовлені.

При вирішенні даного питання, суд враховує вимоги статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, фактичні обставини справи, особу обвинуваченого та характер висунутого обвинувачення, тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому, у їх взаємозв`язку з можливими ризиками по справі.

Зокрема, судом враховано характер інкримінованих ОСОБА_3 умисних та корисливих кримінальних правопорушень, вчинених, зокрема, групою осіб; тяжкість покарання, що може загрожувати обвинуваченому у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень у виді позбавлення волі; що обвинувачений допустив порушення умов застосованого до нього запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, що свідчить про реальне існування ризиків того, що ОСОБА_3 , перебуваючи на волі, може вчинити одну із дій, передбачених частиною 1 статті 177 КПК України, зокрема спробувати переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілих та свідків у кримінальному провадженні, які ще не допитані судом, або вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки він вчинив декілька умисних кримінальних правопорушень, не працевлаштований та не навчається, не має постійного джерела заробітку, проживає не за місцем реєстрації, має слабкі соціальні зв`язки.

Згідно з частиною 1 статті 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до правової позиції, наведеної у постанові Верховного Суду від 14.02.2019 у справі №383/546/15-к суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права сторін у справі, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що, зокрема, метою запобіжного заходу є подальший розгляд справи судом, який повинен підтвердити або спростувати підозру, що була підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Таким чином, наведені ризики, відомості про особу обвинуваченого, а також характер інкримінованих йому злочинів свідчать про те, що застосування інших більш м`яких запобіжних заходів ніж тримання під вартою, на даному етапі не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки обвинуваченого ОСОБА_3 .

За наведених обставин, доцільно застосувати до обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з метою забезпечення його належної поведінки під час розгляду справи і запобігання уникнення правосуддя, що буде виправданим та відповідатиме Закону.

Питання про визначення розміру застави у кримінальному провадженні не розглядається на підставі частини 4 статті 183 КПК України.

Керуючись статтею 331 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_3 задовольнити.

Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 12 січня 2025 року включно.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення, а для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Суддя Кам`янець-Подільського

міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1