Справа № 755/5334/24
У Х В А Л А

26.03.2024 Дніпровський районний суд міста Києва (далі Суд) у складі слідчого судді ОСОБА_1 одноособово перевіривши виконання вимог ст. 131-132, 170-171 Кримінального процесуального кодексу (далі КПК) України за клопотанням слідчого СВ Дніпровського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_2 про арешт майна у межах кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25 березня 2024 року за № 0001065, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ст. 124 Кримінального кодексу (далі КК) України, установив :

до цього місцевого суду надійшло зазначене клопотання слідчого, котре погоджене з прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , й обґрунтоване тим, що майно вказане у клопотанні, а саме вилучене під час особистого обшуку 25 березня 2024 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у т.ч. мобільний телефон, слід арештувати, у порядку ч. 1 ст. 170 КПК в редакції Закону № 1019-VIII від 18 лютого 2016 року, оскільки воно відповідають критеріям ст. 98 вказаного Кодексу.

Слідчий суддя перевіривши виконання вимог ст. 131-132, 170-171 КПК за цим клопотанням, приходить до наступного.

Згідно ч. 3 ст. 172 КПК, слідчий суддя встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог ст. 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Статтею 171 вказаного Кодексу визначено, що з клопотанням про арешт майна до слідчого судді має право звернутися слідчий за погодженням з прокурором. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Однак, у цьому випадку, установлено, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог ст. 171 КПК.

Так, у клопотанні про арешт майна:

(1) не зазначено підстави арешту відповідно до положень ст. 170 цього Кодексу із змінами, внесеними згідно із Законом № 720-IX від 17 червня 2020 року.

Заявники вмотивовують своє звернення з посиланням на положення ч. 1 ст. 170 КПК у редакції Закону № 1019-VIII від 18.02.2016, а не у редакції Закону № 720-IX від 17.06.2020, тобто обґрунтовують нормою права, яка не є чинною, на момент його розгляду.

З рішення ВСУ у справі № 5-205кс15 витікає, що кримінальним процесуальним законом України визначається порядок провадження в кримінальних справах, тобто порядок вчинення процесуальних дій і прийняття кримінальних процесуальних рішень. Адже, на відміну від кримінального матеріального закону, кримінальний процесуальний закон не має зворотної дії навіть у тих випадках, коли його правила є більш сприятливі для учасників кримінального провадження.

Повернення процесу (процесуальних дій) неможливе, адже процесуальна дія проводиться, а процесуальне рішення приймається згідно з положеннями Кодексу, чинними на момент початку виконання такої дії або прийняття такого рішення (ст. 5 КПК).

Ба більше, неправильно обрана форма закону - застосована не та частина статті закону, чи редакція статті, яка не була чинною на момент злочину, або ж не давала підстав для застосування її зворотної дії в часі, то таке застосування закону про кримінальну відповідальність є незаконним (див. позицію Верховного Суду України у постанові від 19 травня 2016 року в справі № 5-389 кс15).

Процесуальна дія проводиться, а процесуальне рішення приймається згідно з положеннями Кодексу, чинними на момент початку виконання такої дії, апріорі, зРішення Конституційного Суду України у справі № 1-рп/99 від 09 лютого 1999 рокуубачається, що закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, а тому у світлі положень ст. 58 Конституції України, дію нормативно-правового акта в часі треба розуміти так, що вона починається з моменту набрання цим актом чинності і припиняється з втратою ним чинності, тобто до події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали або мали місце;

(2) не розкрито підставу арешту мобільного телефону, хоча і міститься покликання на мету.

Так, згідно абз. 3 ч. 2 ст. 168 КПК згідно із Законом № 2213-VIII від 16.11.2017 із змінами, внесеними згідно із Законом № 2137-IX від 15.03.2022 забороняється тимчасове вилучення електронних інформаційних систем, комп`ютерних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку, крім випадків, коли їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, або якщо такі об`єкти отримані в результаті вчинення кримінального правопорушення чи є засобом або знаряддям його вчинення, а також якщо доступ до них обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту.

Відповідно при порушенні питання про арешт майна даного типу у клопотанні слід вказувати одну з (кілька) підстав наведених у абз. 3 ч. 2 ст. 168 КПК згідно із Законом № 2213-VIII від 16.11.2017 із змінами, внесеними згідно із Законом № 2137-IX від 15.03.2022;

(3) наявні протиріччя щодо повноважень слідчого і прокурора, котрі звернулися з клопотанням, оскільки у витязі вони вказані (дата формування витягу реєстратором 25 березня 2024 року), однак до клопотанням, окрім витягу, додано і копії постанов про групи слідчих і прокурорів від тієї ж дати, які не підписані суб`єктами їх прийняття (або ж якість таких копій не дозволяє ідентифікувати на них підпис), тож це питання підлягає поясненню та узгодженню.

За таких умов слідчий суддя приходить до однозначного висновку, що клопотання не відповідає вимогам ст. 171 КПК, у зв`язку з чим підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків в сімдесят дві години.

На підставі викладеного та керуючись ст. 170-173, 369-372, 376 КПК України, Суд постановив :

клопотання слідчого СВ Дніпровського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_2 про арешт майна у межах кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25 березня 2024 року за № 0001065, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ст. 124 Кримінального кодексу України, повернути старшому групи прокурорів в цьому кримінальному провадженні прокурору Дніпровської окружної прокуратури міста Києва.

Ухвала оскарженню не підлягає та є обов`язковою до виконання на всій території України.

Слідчий суддя ОСОБА_5