Справа №:755/3066/24
Провадження №: 1-кс/755/744/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"26" лютого 2024 р. м. Київ

Слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000226, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 09.02.2024 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.356 КК України,

УСТАНОВИВ:

У провадження слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , уповноваженого здійснювати процесуальне керівництво у даному кримінальному провадженні, про арешт майна, в якому він просить накласти арешт на транспортний засіб «Jeep», модель «Renegade», VIN: НОМЕР_1 , д.н.з. НОМЕР_2 , що зареєстрований на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування майном.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав, наполягав на його задоволенні.

У відповідності до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Зважаючи на обставини кримінального провадження та зазначені положення закону слідчий суддя визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання у відсутність власника майна.

Вивчивши зміст клопотання та докази, якими воно обґрунтовується, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

З матеріалів клопотання вбачається, що слідчим відділом Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000226, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 09.02.2024 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.356 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що до Дніпровського УП ГУНП у м. Києві надійшла заява ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , згідно якої 27.01.2024 року за адресою: АДРЕСА_1 невстановлена досудовим розслідуванням особа привласнила офіційні документи, а також вчинила самоправні дії щодо транспортного засобу марки «Jeep», модель «Renegade», VIN: НОМЕР_1 , завдавши значної шкоди заявнику.

Допитаний в якості потерпілого ОСОБА_5 повідомив, що під час шлюбу останнього зі ОСОБА_6 (після шлюбу змінено прізвище на ОСОБА_7 ), ІНФОРМАЦІЯ_3 , ними в шлюбі придбано транспортний засіб марки «Jeep», модель «Renegade», VIN: НОМЕР_1 , сірого кольору, д.н.з. НОМЕР_3 , який зареєстровано за ОСОБА_8 .

31 січня 2024 року ОСОБА_8 самовільно, всупереч установленому законом порядку, без відома та згоди потерпілого здійснила переоформлення транспортного засобу «Jeep», модель «Renegade», VIN: НОМЕР_1 , сірого кольору, д.н.з. НОМЕР_3 , що є спільно набутим майном в шлюбі, на свою матір ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , тим самим завдала значної шкоди потерпілому.

В ході дізнання отримано інформацію про те, що дійсно 31.01.2024 в ТСЦ 4641 відбувалася перереєстрація транспортного засобу марки «Jeep», «Renegade», VIN: НОМЕР_1 , сірого кольору, д.н.з. НОМЕР_3 , на ОСОБА_4 , із наданням наступного державного номера НОМЕР_2 .

Постановою дізнавача ВД Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_9 від 19.02.2024 р. транспортний засіб марки «Jeep», моделі Renegade, VIN: НОМЕР_1 , державний номер НОМЕР_2 , визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000226, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 09.02.2024 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України.

Враховуючи наведене, з метою збереження речових доказів, зокрема, запобігання спробам приховування, пошкодження, зникнення, втрати, спотворення, знищення речових доказів, а також забезпечення швидкого, повного і неупередженого розслідування кримінального провадження, прокурор порушив питання про накладення арешту на вказаний вище транспортний засіб.

Вивчивши доводи клопотання, перевіривши надані на їх підтвердження докази, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Згідно приписів ч. 3. ст. 65 Сімейного кодексу України для укладення одним із подружжя договорів, які потребують нотаріального посвідчення і (або) державної реєстрації, а також договорів стосовно цінного майна, згода другого з подружжя має бути подана письмово. Згода на укладення договору, який потребує нотаріального посвідчення і (або) державної реєстрації, має бути нотаріально засвідчена.

Водночас, відповідно до ч. 1 ст. 68 Сімейного кодексу України розірвання шлюбу не припиняє права спільної сумісної власності на майно, набуте за час шлюбу.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Крім того, у випадку, передбаченому ч. 3 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій та набуті кримінально протиправним шляхом.

За правилами ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

На думку слідчого судді, прокурором у клопотанні, у відповідності до вимог ст. ст. 132, 170-173 КПК України доведено, що існують правові підстави для накладення арешту на вказаний транспортний засіб, із забороною відчуження та розпорядження вказаним майном, з метою забезпечення збереження майна, як речового доказа.

Матеріали провадження свідчать про те, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна та є співмірним цілям кримінального провадження.

Будь-яких негативних наслідків від вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження, які можуть суттєво позначитися на інтересах інших осіб, слідчим суддею не встановлено.

При цьому, слідчий суддя враховує, що користування власником транспортним засобом не може призвести до знецінення його доказового значення, оскільки будь-які умисні зміни технічного стану включені в поняття «розпорядження» - правомочності власника, арешт щодо якої в даному випадку визнається необхідним. Водночас слідчий суддя враховує, що потенційні витрати держави на зберігання цього транспортного засобу із підтриманням його належного технічного стану є явно непропорційними в порівнянні із обмеженням права власника користуватися цим майном.

З урахуванням наведеного, слідчий суддя вважає недоведеною у клопотанні наявність підстав для накладення заборони користування вищевказаним транспортним засобом власнику майна.

Таким чином, слідчий суддя доходить висновку, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту, шляхом заборони відчуження та розпорядження вказаним майном, а клопотання підлягає частковому задоволенню.

З урахуванням наведеного та керуючись ст. 98, 170-173, 175, 309, 372, 392, 532 КПК України, -

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити частково.

Накласти арешт на транспортний засіб марки «Jeep», «Renegade», VIN: НОМЕР_1 , сірого кольору, д.н.з. НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , шляхом встановлення заборони відчуження та розпорядження вказаним майном.

В іншій частині клопотання відмовити.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Зобов`язати слідчого/прокурора у кримінальному провадженні передати ухвалу особі, на майно якої, накладено арешт.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_10