Справа №694/593/24
провадження № 1-кс/694/207/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.03.2024 року м. Звенигородка

Звенигородський районний суд Черкаської області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3

слідчого ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області майора поліції ОСОБА_4 , погоджене начальником Лисянського відділу Звенигородської окружної прокуратури ОСОБА_5 , у кримінальному провадженні № 0000311 від 10.03.2024 року про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Лисянка Звенигородського району Черкаської області, українця, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , освіта середня, працюючого в ТОВ «Інтерагроінвест» на посаді агронома, одруженого, раніше не судимого,

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 263 КК України,

з участю підозрюваного ОСОБА_6

захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_7

в с т а н о в и в:

Старший слідчий СВ Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 звернувся до суду із клопотанням про обрання запобіжного заходу у виді домашнього арешту у певний період доби відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування клопотання вказує, що ОСОБА_6 , у невстановлений слідством час, у невстановленому місці та при невстановлених обставинах придбав ручну гранату з маркуванням РГН 254-121-88, яка складається із корпусу гранати РГН та згідно довідки про категорію вибухонебезпечності виявлених вибухових матеріалів від 10.03.2024 №77 належать до обмежено небезпечних предметів та запалу, який згідно висновку експерта №СЕ-19/124-24/3629-ВТХ від 11.03.2024 являється бойовим ударно-дистанційним підривником УДЗ, який є засобом підриву для ручної гранати типу РГН, РГО та відносить до категорії вибухових пристроїв, які останній переніс без передбаченого на те законом дозволу, до власного домоволодіння, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , де залишив зберігати у приміщенні веранди, а саме у кухонній стінці до 10.03.2024.

Вищевказані заборонені предмети ОСОБА_6 зберігав у домоволодінні за місцем свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 до 10.03.2024, коли в ході огляду за правилами обшуку даного домоволодіння їх було виявлено та вилучено.

Таким чином, ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України - незаконне придбання, зберігання вибухових пристроїв без передбаченого законом дозволу.

10.03.2024 ОСОБА_6 затримано в порядку ст. 208 КПК України, та 11.03.2024 йому повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, підтверджується зібраними доказами в кримінальному провадженні та доданими до

клопотання.

Крім того слідчий вказує, що в ході досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених у п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Беручи до уваги вище викладене, з урахуванням тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, репутації та характеристики підозрюваного, застосування більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам передбачених ст. 177 КПК України.

В судовому засіданні прокурор та слідчий підтримали дане клопотання та просили його задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_6 та його захисник в судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечували, просили застосувати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання. Підозрюваний вказував, що працює агрономом і наразі оскільки період посівної йому доводиться працювати і у нічний час. Вказував, що проживає разом з дружиною, активно співпрацює зі слідством і не має наміру ані переховуватися ані впливати на свідків.

Заслухавши учасників судового розгляду, вивчивши зміст та мотиви клопотання і додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступного.

Згідно ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_6 слід виходити з наступного.

У даному кримінальному провадженні зв`язок підозрюваного ОСОБА_6 з вчиненим кримінальним правопорушенням підтверджується наявними у кримінальному провадженні доказами. Сукупність цих доказів дають підстави вважати, що причетність ОСОБА_6 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України є обґрунтованою, що дає підстави для застосування до нього одного з запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України, з метою забезпечення кримінального провадження. Такими доказами є: - дані рапорту, яким зафіксовано повідомлення ОСОБА_8 про зберігання ОСОБА_6 предмету схожого на гранату від 10.03.2024;- дані протоколу огляду місця події від 10.03.2024;- дані протоколу затримання ОСОБА_6 в порядку ст. 208 КПК України від 10.03.2024;- дані протоколу допиту свідка ОСОБА_8 від 11.03.2024;- дані протоколу допиту свідка ОСОБА_9 від 11.03.2024;- дані протоколу допиту свідка ОСОБА_10

від 11.03.2024;- дані протоколу допиту свідка ОСОБА_11 від 11.03.2024;- дані висновку вибухово-технічної експертизи № СЕ-19/124-24/3629-ВТХ від 11.03.2024, згідно якого вилучений предмет являється бойовим ударно-дистанційним підривником УДЗ, який є засобом підриву для ручних гранат типу РГН, РГО та відноситься до категорії вибухових пристроїв;- інші матеріалами кримінального провадження.

Щодо наявності вказаних ризиків слідчий суддя приходить до наступного.

Щодо ризику переховування від органів досудового розслідування та/або суду.

Ризик переховування від органу досудового розслідування/суду є актуальним безвідносно до стадії кримінального провадження та обумовлений серед іншого можливістю притягненням до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, суворістю передбаченого покарання (злочин за ч. 1 ст. 263 КК України, у якому обґрунтовано підозрюється ОСОБА_6 , передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до семи років. Тяжкість ймовірного покарання особливо сильно підвищують ризик переховування від органу досудового розслідування та/або суду на перших етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності.

Щодо ризику незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні.

При встановленні наявності цього ризику слідчий суддя враховує встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

Тобто ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом, крім випадків неможливості отримання безпосередньо судом таких показань внаслідок обставин, пов`язаних із введенням воєнного стану на території України.

Разом з тим, підозрюваний може незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, зокрема на дружину ОСОБА_8 , яка повідомила про зберігання вибухових пристроїв підозрюваним у правоохоронні органи, шляхом здійснення на неї психологічного тиску ( підбурювання, вмовлянь, залякування), оскільки остання не допитана органом досудового слідства та безпосередньо судом. Проте, обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту за місцем проживання, де підозрюваний проживає разом з дружиною зовсім не нівелює вказаний ризик. Вимоги про обмеження спілкування з даним свідком клопотання не містить.

Слідча суддя враховує й те, що для здійснення тиску не обов`язково осіб знати особисто. Для цього достатньо, наприклад, того, що особі, якій загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк до 7 років, після ознайомлення з матеріалами справи стануть відомі анкетні дані свідків, і з метою уникнення покарання, можуть вчинятися дії, покликані на примушення свідків до зміни показань або до відмови від їх надання, підбурювання їх до зміни наданих раніше показань у кримінальному провадженні, надання показань, які суперечитимуть зібраним у справі.

Відповідний незаконний вплив може стосуватись як свідків, які безпосередньо вказують на підозрюваного як на особу, що вчинила правопорушення, так і свідків, які можуть надати свідчення щодо інших важливих обставин кримінального провадження, які не інкримінуються підозрюваному та не мають безпосереднього зв`язку із його особою (наприклад, показання понятих, які брали участь у слідчих діях).

Оскільки досудове розслідування у кримінальному провадженні ще не завершене, а

свідки сторони обвинувачення відповідно не допитувались судом безпосередньо, існує ймовірний ризик того, що внаслідок впливу підозрюваного, такі особи можуть змінити свої показання або відмовитися від дачі показань у суді.

За таких обставин, слідчий суддя вважає обґрунтованими твердження слідчого, щодо існування цього ризику.

Відтак слідчий суддя вважає доведеними ризики, передбачені п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Разом з тим, слідчим суддею взято до уваги вік підозрюваного, а також те, що ОСОБА_6 раніше не судимий, пенсіонер, характеризується позитивно, офіційно працевлаштований. Вказані обставини зменшують наведені ризики.

Крім того слідчим суддею враховано, що підозрюваний має постійне місце роботи, має виключно позитивну характеристику, працює агрохіміком і за специфікою роботи може працювати у час в який згідно поданого клопотання слідчий просив застосувати до нього домашній арешт.

З огляду на зазначене, слідчий суддя приходить до переконання, що забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного і запобігти зазначеним ризикам зможе запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, з покладенням на підозрюваного передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України обов`язків, так як саме такий запобіжний захід є співмірним з існуючими ризиками, відповідає даним про особу підозрюваного, тяжкості злочину та його наслідкам, а також зможе як запобігти імовірним ризикам, так і забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а відтак клопотання підлягає частковому задоволенню.

В той же час суд враховує, що п.1 ст. 5 Європейської конвенції з прав людини визначає, що кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Керуючись ст. ст.177, 179,181,193,196, 492 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області майора поліції ОСОБА_4 , погоджене начальником Лисянського відділу Звенигородської окружної прокуратури ОСОБА_5 , у кримінальному провадженні № 0000311 від 10.03.2024 року про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_6 задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Лисянка Звенигородського району Черкаської області, українця, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , освіта середня, працюючого в ТОВ «Інтерагроінвест» на посаді агронома, одруженого, раніше не судимого запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

- прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання: АДРЕСА_1 та місця роботи: ТОВ «Інтерагроінвест» адреса: Київська область,смт.Ставище,вул.Сергія Цимбала,4.

В задоволенні іншої частини клопотання відмовити.

Підозрюваному ОСОБА_6 письмово під розпис повідомити покладені на нього обов`язки та роз`яснити про те, що в разі невиконання покладених цією ухвалою зобов`язань до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Строк дії ухвали слідчого судді про застосування запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання - до 08.05.2024 року.

Контроль за виконанням особистого зобов`язання покласти на старшого слідчого слідчого відділу Звенигородського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області ОСОБА_4 .

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали виготовлено 13.03.2024.

Слідчий суддя ОСОБА_1