Провадження № 1-кс/686/5632/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 липня 2024 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого першого слідчого відділу (з дислокацією у м. Хмельницькому) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому ОСОБА_3 про надання дозволу на проведення обшуку у кримінальному провадженні №0000234 від 10.11.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3ст. 368 КК України, -

встановив:

Старший слідчий першого слідчого відділу (з дислокацією у м. Хмельницькому) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду про надання дозволу на проведення обшуку у будинку, який належить на праві приватної власності ОСОБА_4 , де фактично проживає ОСОБА_5 за адресою АДРЕСА_1 , з метою виявлення і вилучення речей та документів, які мають значення для досудового розслідування, а саме:посвідчення водія спецтехніки ОСОБА_5 , засоби мобільного зв`язку, квитанція з терміналу про перерахунок коштів на банківську картку ОСОБА_6 за 08.10.2021р.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що 07.10.2021 заступник начальника відділу реагування патрульної поліції Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , спільно з інспектором СРПП відділу поліцейської діяльності №2 (м. Ізяслав) Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_7 та начальником ВРПП Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_8 за попередньою змовою групою осіб отримали від ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 неправомірну вигоду у вигляді 500 літрів дизельного палива за не притягнення останнього до передбаченої законом відповідальності.

Так, 07.10.2021р. близько 12 год. 30 хв. в районі міста Красилів працівники поліції, а саме інспектори СРПП Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , зупинили навантажувач «Manitou», яким керував ОСОБА_5 . Під час перевірки посвідчення водія спецтехніки (тракториста) у ОСОБА_5 співробітниками поліції було встановлено, що дане посвідчення має явні ознаки підробки, проте даний факт всупереч законодавству, не був зареєстрований.

08.10.2021 р. ОСОБА_5 , за не притягнення його до передбаченої законом відповідальності за використання підробленого посвідчення водія спецтехніки (тракториста), через термінал, який розміщений в аптеці по АДРЕСА_2 , перерахував на банківську картку ОСОБА_6 грошові кошти в сумі 5600 грн.

Під час досудового розслідування виникла необхідність у виявленні та фіксації відомостей вчинення кримінального правопорушення, відшукуванні та вилученні предметів злочину - речей та документів, що можуть бути використані як доказ у кримінальному провадженні, а саме: посвідчення водія спецтехніки ОСОБА_5 , засоби мобільного зв`язку, квитанція з терміналу про перерахунок коштів на банківську картку ОСОБА_6 за 08.10.2021р.

Наявні у матеріалах кримінального провадження відомості свідчать про те, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянин України, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , використовує засіб мобільного зв`язку за номером телефону НОМЕР_1 .

Згідно з отриманими даниими за адресою фактичного проживання, можуть знаходитись, посвідчення водія спецтехніки ОСОБА_5 , засоби мобільного зв`язку, квитанція з терміналу про перерахунок коштів на банківську картку ОСОБА_6 за 08.10.2021р.

Враховуючи наявність зібраних матеріалів та неможливість здобути докази вчинення злочину іншим чином ніж під час проведення обшуку, слідчий прийшов до висновку про необхідність звернення з клопотанням до слідчого судді про проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_5 , де можуть зберігатися посвідчення водія спецтехніки ОСОБА_5 , засоби мобільного зв`язку, квитанція з терміналу про перерахунок коштів на банківську картку ОСОБА_6 за 08.10.2021р.

У судовому засіданні слідчий підтримав подане клопотання, просив його задовольнити.

Заслухавши пояснення слідчий, дослідивши додані до клопотання матеріали, слідчий суддя дійшов такого висновку.

Згідно із ч.2 ст.223 КПК України підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.

Відповідно до змісту ч. 1 ст. 234 КПК України обшук проводиться з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукання знаряддя кримінального правопорушення або майна, яке було здобуте у результаті його вчинення, а також встановлення місцезнаходження розшукуваних осіб. Обшук проводиться на підставі ухвали слідчого судді місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться (зареєстрований) орган досудового розслідування як юридична особа.

Частиною 3 ст.234 КПК України встановлено, що в клопотанні має міститись: найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер, короткий виклад обставин кримінального правопорушення, у зв`язку з розслідуванням якого подається клопотання; правову кваліфікацію кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; підстави для обшуку; житло чи інше володіння особи або частину житла чи іншого володіння особи, де планується проведення обшуку; особу, якій належить житло чи інше володіння, та особу, у фактичному володінні якої воно знаходиться; індивідуальні або родові ознаки речей, документів, іншого майна або осіб, яких планується відшукати, а також їхній зв`язок із вчиненим кримінальним правопорушенням. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими прокурор, слідчий обґрунтовує доводи клопотання.

Відповідно до змісту частини 5 статті 234 КПК України слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про обшук, якщо прокурор, слідчий не доведе наявність достатніх підстав вважати, що: було вчинено кримінальне правопорушення; відшукувані речі і документи мають значення для досудового розслідування; відомості, які містяться у відшукуваних речах і документах, можуть бути доказами під час судового розгляду; відшукувані речі, документи або особи знаходяться у зазначеному в клопотанні житлі чи іншому володінні особи; за встановлених обставин обшук є найбільш доцільним та ефективним способом відшукання та вилучення речей і документів, які мають значення для досудового розслідування, а також встановлення місцезнаходження розшукуваних осіб, а також заходом, пропорційним втручанню в особисте і сімейне життя особи.

Згідно зі статтею 8 Конвенції кожен має право на повагу до свого приватного і сімейного життя, до свого житла і кореспонденції. Органи державної влади не можуть втручатись у здійснення цього права, за винятком випадків, коли втручання здійснюється відповідно до закону і є необхідним у демократичному суспільстві в інтересах національної та громадської безпеки чи економічного добробуту країни, для запобігання заворушенням чи злочинам, для захисту здоров`я чи моралі або для захисту прав і свобод інших осіб.

Право на недоторканність житла є просторовим аспектом права на приватне життя, передбаченого статтею 8 Конвенції. Практика Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ, Суд) свідчить, що винесення постанови про дозвіл на обшук житла особи повинно супроводжуватись врахуванням принципу пропорційності між достатніми та обґрунтованими підставами для проведення такого обшуку і наслідками, до яких він призведе, а також наявності гарантій від порушень прав та основоположних свобод особи при проведенні такої процедури.

Дійсно, у своїй практиці ЄСПЛ допускає, що наведення більш детальної інформації в постанові про проведення обшуку щодо оперативно-розшукових заходів та їх результатів могло правильно вважатися невиправданим з огляду на ранню стадію розслідування та, зокрема, той факт, що деякі суттєві докази ще мали бути виявлені (рішення у справі «Ратушна проти України», § 80).

Однак, визначаючи, чи мало місце втручання у право заявника, яке гарантоване статтею 8 Конвенції, зокрема чи відповідало таке втручання критерію необхідності у демократичному суспільстві, ЄСПЛ також наголошував, що розпливчатість та надмірна узагальненість формулювань у постановах про дозвіл на обшук надають органу, який проводив обшук, нічим не обґрунтовану свободу розсуду при встановленні необхідного обсягу обшуку (рішення у справах «Смірнов проти Росії», § 47, «Алексанян проти Росії», § 216, «Німітц проти Німеччини», § 37).

У клопотанні про обшук відсутнє належне обґрунтування пропорційності втручання у право особи на недоторканість житла і проведення обшуку в будинку за адресою: АДРЕСА_1 .

У клопотанні відсутні відомості про належність ОСОБА_5 абонентського номера телефону з останніми цифрами «51», за допомогою якого за версією органу досудового розслідування здійснена авторизація у системі банкінгу для переказу грошових коштів у якості неправомірної вигоди.

Відомості про те, яким номером користувався (користується) ОСОБА_5 можливо здобути у інший, менш обтяжливий спосіб , зокрема шляхом заходів забезпечення кримінального провадження.

Аналогічним чином можливо здобути відомості про те, чи видавалося ОСОБА_5 посвідчення водія спецтехніки.

Проте, такі відомості як і інші процесуальні чи слідчі дії з часу надання дозволу на використання у цьому кримінальному провадженні інформації, яка здобута у межах розслідування у іншому кримінальному провадженні, не проводились.

Зазначені в клопотанні підстави для проведення обшуку є необґрунтованими, застосування вказаної слідчої дії не є виправданим та потребує ретельнішого підходу до обґрунтування клопотання.

Відтак, слідчий суддя приходить до висновку, що органом досудового розслідування зібрано не достатньо відомостей, які б давали підстави вважати, що вказані у клопотанні речі мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні і обшук є найбільш доцільним та ефективним способом відшукання та вилучення речей і документів, які мають значення для досудового розслідування

А тому проведення цієї слідчої дії за вказаних обставин, може призвести до непропорційного втручання у права осіб, які не мають жодного відношення, а відтак, може бути порушено їх право на недоторканість житла, передбачене ст. 30 Конституції України та ст.8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Керуючись ст.ст.234, 235 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:

У задоволенні клопотання відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя