Справа № 199/2491/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.04.2024 року слідчий суддя Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Дніпрі клопотання старшого слідчого СВ ВП №1 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Запоріжжя Запорізької області, громадянина України, маючого неповну середню освіту, офіційно не працевлаштованого, не одруженого, на утримані неповнолітніх та непрацездатних осіб не маючого, зареєстрованого: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,-

якому 30 березня 2024 року повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України , -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернулась до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 .

Посилається на те, що 30 березня 2024 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України.

Під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1,2 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме знаходячись на волі ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду (п.1 ч.1 ст.177 КПК України), так як покарання за кримінальне правопорушення передбачене ч.1 ст. 115 КК України передбачає позбавлення волі строком до п`ятнадцяти років, що може слугувати мотивом уникнути відповідальності за вчинене кримінальне правопорушення. Тому, при обранні більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою статті 176 КПК України, органу досудового розслідування буде неможливо запобігти ризику переховування підозрюваного. А також незаконно впливати на потерпілих та свідків, експертів, у кримінальному провадженні (п.3 ч.1 ст.177 КПК України), оскільки на теперішній час не проведені всі слідчі дії у кримінальному провадженні (допити свідків, проведення експертиз, тощо). Будучи обізнаним у доказах, які на теперішній час наявні в матеріалах кримінального провадження, підозрюваний ОСОБА_4 своїми порадами, вказівками, повідомленням недостовірних відомостей щодо не притягнення його до кримінальної відповідальності, може схилити останніх до відмови від давання свідчень, надання завідомо неправдивих свідчень. Тому просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

У судовому засіданні прокурор просив задовольнити клопотання та обрати підозрюваному ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Підозрюваний та його захисник не заперечували проти задоволення клопотання слідчого про обрання йому запобіжного заходу у виді тримання під вартою. При цьому підозрюваний свою вину в оголошеній йому підозрі визнав повністю.

Вислухавши думки учасників судового процесу, вивчивши подане клопотання та надані слідчим матеріали, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_4 , вважаю необхідним задовольнити клопотання слідчого та застосувати підозрюваному ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою, виходячи з наступного.

Відповідно до Витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000368 від 29.03.2024 зафіксовано, що 29.03.2024 близько 22.20 за адресою: АДРЕСА_2 , під час вживання алкогольних напоїв та виниклого конфлікту гр.. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , спричинив ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 5 ножових поранень внаслідок чого останній помер. (ЄО № 7741)

ОСОБА_4 30.03.2024 року повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України.

Розглядаючи питання обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_8 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України, слідчий суддя зважає на те, що, як зазначено у рішенні Європейського суду з прав людини від 28.10.2004 у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства», для вирішення питання про обрання запобіжного заходу факти, що викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеню, необхідного для засудження або навіть пред`явлення обвинувачення, а згідно рішення Європейського суду з прав людини від 30.08.1998 у справі «Фокс, Кемпбелл та Хартлі проти Сполученого Королівства» наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом огляду місця події від 29.03.2024; протоколом огляду трупа від 30.03.2024; протоколом огляду місця події від 30.03.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 30.03.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 30.03.2024; протоколом проведення слідчого експерименту від 30.03.2024.

Слідчий суддя вважає встановленим існування ризику, передбачених п. 1 ч. 1 ст.177 КПК України, а саме того, що ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду існує у зв`язку з тим, що останній підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке на підставі ст. 12 КК України є особливо тяжким злочином, за вчинення якого, згідно діючого кримінального законодавства України передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк до 15 років, та з метою уникнути покарання у вигляді позбавлення волі може переховуватись від суду.

Відповідно до ч.2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжних заходів є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, зокрема: переховуватись від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Згідно до ст.183 ч.1 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Метою і підставою тримання під вартою є, зокрема, запобігання спробам вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється особа, незаконно впливати на потерпілих та свідків або іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню.

При судовому розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд враховує вимоги п.п.3,4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження прав особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Зокрема при розгляді клопотання суд оцінює підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з урахуванням конкретних обставин справи.

Крім цього, враховуючи практику Європейського суду та положення ч.1 ст. 178 КПК України, при розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою, суд бере до уваги характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Вважаю, що слідчим у клопотанні, доданих до нього документах та прокурором в судовому засіданні доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Також вважаю, що слідчим в клопотанні та прокурором в судовому засіданні доведено, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч.1 ст.176 КПК України не може запобігти встановленим в судовому засіданні ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, а тому підозрюваному ОСОБА_4 слід застосувати міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи, що останній підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, а саме у вбивстві, за яке передбачене покарання у вигляді позбавлення волі, тому існують ризики, що підозрюваний, перебуваючи на волі, може переховуватись від органів досудового слідства та суду, розуміючи незворотність покарання. Ризик, передбачений п.2 ч.1 ст. 177 КПК України прокурором суду не доведений.

Згідно ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Відповідно до ч.1 ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 176, 177, 178, 183, 184, 186, 193, 194, 196, 197 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ ВП №1 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 про застосування підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою - задовольнити.

Застосувати підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком до 28 травня 2024 року включно, обчислюючи строк запобіжного заходу з 30 березня 2024 року, без права внесення застави.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

На ухвалу може бути подана апеляція безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1