ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/821/244/24 Справа № 712/7606/24 Категорія: ст. 183 КПК УкраїниГоловуючий у І інстанції ОСОБА_1 Доповідач в апеляційній інстанції ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 липня 2024 року м. Черкаси

Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів:

головуючого ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

секретаря ОСОБА_5 ,

за участю прокурора ОСОБА_6 ,

підозрюваного ОСОБА_7 ,

захисника ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_9 на ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 20 червня 2024 року про відмову у задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу та обрання запобіжного заходу у виді домашнього арешту відносно

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Гладківщина Золотоніського району Черкаської області, громадянина України, одруженого, на утриманні має малолітню доньку - ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , непрацездатних батьків на утриманні не має, працює на посаді водія автомобільного відділення групи автотранспортного забезпечення, ремонту та обслуговування техніки Аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління ДСНС України, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимий,

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 369-2 КК України,

в с т а н о в и в :

Старший слідчий Слідчого відділу Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області ОСОБА_11 , за погодженням з прокурором Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_9 , звернулась до слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси з клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_7 .

Ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 20 червня 2024 року клопотання слідчого задоволено частково. Застосовано щодо підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби, в межах строку досудового розслідування, а саме 18 серпня 2024 року.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 194 КПК України покладено на підозрюваного ОСОБА_7 наступні обов`язки:

1) перебувати за адресою проживання: АДРЕСА_2 , з 21 години 00 хвилин до 06 години 00 хвилин;

2) прибувати до старшого слідчого СВ Черкаського районного управління ГУНП в Черкаській області ОСОБА_11 , прокурора Черкаської окружної прокурати ОСОБА_9 за кожною вимогою;

3) не відлучатись за межі м. Черкаси, без дозволу слідчого, прокурора;

4) повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та роботи;

5) утримуватися від спілкування із свідками у цьому кримінальному провадженні, зокрема, ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 та іншими, за винятком участі у слідчих та процесуальних діях;

6) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

В період введення воєнного стану на території України дозволено ОСОБА_7 після сигналу «Повітряна тривога», під час повітряної тривоги і протягом 15 хвилин після сигналу «Відбій повітряної тривоги» відлучатись з визначеного в ухвалі місця проживання з метою перебуванні останнього в укритті.

Роз`яснено підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції, з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних з виконанням покладених на нього зобов`язань, застосовувати електронні засоби контролю.

Не погоджуючись з ухвалою слідчого судді, прокурор у кримінальному провадженні ОСОБА_9 подав апеляційну скаргу, в якій просить вищевказану ухвалу скасувати через невідповідність висновків слідчого судді фактичним обставинам кримінального провадження та істотним порушенням вимог Кримінального процесуального кодексу України. Просить винести нову ухвалу, якою обрати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів в межах строку досудового розслідування з визначенням розміру застави, що відповідає 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 60460,00 грн..

Апеляційна скарга мотивована тим, що ризики передбачені п. п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України існують, оскільки наразі є вагомі докази причетності підозрюваного до вчинення кримінального правопорушення.

Тому вважає, що саме тримання під вартою ОСОБА_7 , зможе запобігти вказаним вище ризикам.

Заслухавши доповідача, доводи прокурора в підтримання апеляційної скарги, думку підозрюваного та захисника, які заперечували проти задоволення апеляційної скарги прокурора, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга прокурора не підлягає до задоволення з наступних підстав.

Як вбачається з представлених апеляційному суду матеріалів справи, Слідчим відділом Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області здійснює досудове розслідування кримінального провадження №0000067 від 10 червня 2024 року за ч. ст.369-2 КК України.

Указом Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022 року «Про введення воєнного стану в Україні», який затверджений Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану» №2102-ІХ від 24 лютого 2022 року, у зв`язку з військовою агресією РФ проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», в Україні введений воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово продовжений.

В червні 2024 року ОСОБА_14 , через спільних знайомих, звернувся до ОСОБА_7 щодо надання консультацій з приводу офіційного працевлаштування в системі ГУ ДСНС в Черкаській області.

В ході розмови ОСОБА_7 розповів ОСОБА_15 , що працює в ГУ ДСНС в Черкаській області на посаді водія та зможе посприяти в офіційному працевлаштуванні останнього на посаду водія в системі ГУ ДСНС в Черкаській області, за умови надання ОСОБА_7 за вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави, неправомірної вигоди в сумі 1000 доларів США для цієї особи.

В подальшому, 13 червня 2024 року, близько 12 години 30 хвилин, поблизу пляжу «Живчик» за адресою: АДРЕСА_3 , ОСОБА_7 , реалізуючи свій злочинний намір, повідомив ОСОБА_15 , що останньому необхідно надати копії паспорту громадянина України, довідки про внесення відомостей до Єдиного демографічного реєстру та грошові кошти в сумі 1000 доларів США, поклавши їх до картонного конверту з маркуванням « ІНФОРМАЦІЯ_3 », та додатково надіслати фотознімки вищевказаних особистих документів на месенджер «WhatsApp» та після відсилання видалити їх з власного мобільного телефону.

18 червня 2024 року ОСОБА_7 , перебуваючи поблизу пляжу «Живчик» за адресою: АДРЕСА_3 , діючи умисно, реалізовуючи свій злочинний умисел, отримав від ОСОБА_15 , який надав добровільну згоду на участь у проведенні негласних слідчих (розшукових) дій, за вплив на прийняття рішення посадовою особою ГУ ДСНС в Черкаській області щодо оформлення ОСОБА_15 на посаду водія в системі ГУ ДСНС в Черкаській області, з отриманням бронювання від мобілізації, неправомірну вигоду в сумі 1000 доларів США, для такої особи.

18 червня 2024 року постановою старшого слідчого Слідчого відділу Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області ОСОБА_11 склад кримінального правопорушення перекваліфіковано з ч. 3 ст. 369-2 КК України на ч.2 ст.369-2 КК України.

18 червня 2024 року ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.369-2 КК України.

Приймаючи таке рішення, слідчий суддя встановив, що з доданих до клопотання матеріалів, а саме з даних, що містяться в протоколах слідчих дій вбачається, що наявні достатні дані, які свідчать про причетність ОСОБА_7 , до вчиненого, а тому підозра повідомлена ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 369-2 КК України, є обґрунтованою.

Також слідчим суддею враховано наявність вагомих доказів про причетність ОСОБА_7 до вчинення інкримінованого злочину, санкція кримінального Закону за яким повідомлено про підозру, та відповідне можливе покарання у разі визнання останнього винуватим, його вік та стан здоров`я, майновий стан підозрюваного, наявність у нього місця реєстрації та постійного місця проживання, а також наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, що в сукупності є підставами для застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

З такими висновками погоджується і колегія суддів.

Відповідно до вимог ст. 2 КПК України основними завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно вимог ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто з метою запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При

Статтею 194 КПК України передбачено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

У відповідності до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися вирішенні клопотання про застосування запобіжного заходу, для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя, суд згідно змісту вимог ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Відповідно до ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

У відповідності до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

Згідно з приписом п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При розгляді зазначеного кримінального провадження відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» апеляційний суд застосовує Конвенцію «Про захист прав людини і основоположних свобод» (далі «Конвенція») та практику Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), як джерело права.

Відповідно до ст. 5 Конвенції, кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури встановленої законом: п. с) законний арешт або затримання особи, здійснене з метою до провадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчинені нею правопорушення, або обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

У рішенні «Єлоєв проти України» Європейський суд з прав людини вказує на те, що пункт 4 статті 5 забезпечує заарештованим чи затриманим особам право на перегляд матеріально-правових і процесуальних умов, які з погляду Конвенції, є суттєвими для забезпечення «законності» позбавлення свободи. Це означає, що компетентний суд має перевірити не лише дотримання процесуальних вимог національного законодавства, а й обґрунтованість підозри, яка стала підставою для затримання, а також мети, з якою застосовувалося затримання (також справа «Буткевічюс проти Литви»).

Разом з тим відповідно до п.175 рішення у справі «Нечипорук та Йонкало проти України» (Nechiporuk and Yonkalo v. Ukraine) від 21 квітня 2011 р., заява № 42310/04 суд наголошує, що термін обґрунтована підозра означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Вимога, що підозра має ґрунтуватись на обґрунтованих підставах, є значною частиною гарантії недопущення свавільного затримання і тримання під вартою. Більше того, за відсутності обґрунтованої підозри особа не може бути за жодних обставин затримана або взята під варту з метою примушення її зізнатися у злочині, свідчити проти інших осіб або з метою отримання від неї фактів чи інформації, які можуть служити підставою для обґрунтованої підозри (див. рішення у справі «Чеботарі проти Молдови» (Cebotari v. Moldova), N 35615/06, п.48, від 13 листопада 2007 року).

Розглядаючи клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу до підозрюваного слідчий суддя повинен з`ясувати всі обставини, з якими пов`язана можливість застосування того чи іншого запобіжного заходу.

Дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, слідчий суддя погодився з обґрунтованістю повідомленої ОСОБА_7 підозри, що не заперечується і апеляційним судом.

Перевіряючи клопотання слідчого на предмет наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, колегія суддів вважає, що висновок слідчого судді про їх існування є обґрунтованим з огляду на конкретні обставини кримінального провадження, характер вчиненого злочину, а також тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винним у вчиненому, його вік та стан здоров`я, майновий стан підозрюваного, наявність у нього місця реєстрації та постійного місця проживання.

Наявність обставин, які б давали підстави вважати про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, на початковій стадії досудового розслідування з моменту повідомлення особі про підозру, слідчим суддею не встановлено, а також не встановлено колегією суддів, під час перегляду оскаржуваної ухвали.

Таким чином колегією суддів встановлено, що докази, які надані органом досудового розслідування до клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на момент розгляду вказаного клопотання не було достатньо для обрання найтяжчого запобіжного заходу. Однак їх достатньо для того, щоб обрати щодо підозрюваного домашній арешт у певний період доби, оскільки вказані докази, в сукупності, можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення.

Доводи апеляційної скарги щодо порушень судом норм КПК України не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду та зазначені в апеляційній скарзі обставини не можуть бути безумовними підставами для скасування ухвали суду.

На підставі викладеного, рішення слідчого судді є законним, оскільки ухвалене з дотриманням вимог кримінального процесуального закону та обґрунтованим, оскільки ухвалене на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені достатніми даними, дослідженими та оціненими судом.

Тому апеляційна скарга прокурора не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 181, 193, 194, 404, 407 КПК України, апеляційний суд,-

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_9 залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 20 червня 2024 року - залишити без змін.

Ухвала набирає чинності з часу проголошення та касаційному оскарженню не підлягає.

Судді: