Справа № 309/778/23
Провадження № 1-кп/309/61/23
У Х В А Л А

про накладення грошового стягнення

06 червня 2024 року м. Хуст

Суддя Хустського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , під час розгляду у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Хуст кримінального провадження № 0000095 відомості про яке внесені в Єдиний реєстр досудових розслідувань 13.02.2023 про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.191 та ч.1 ст. 366 КК України,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні суду, на розгляді, перебуває обвинувальний акт в кримінальному провадженні № 0000095 відомості про яке внесені в Єдиний реєстр досудових розслідувань 13.02.2023 про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.191 та ч.1 ст. 366 КК України.

06.06.2024 в судове засідання з`явився прокурор ОСОБА_3 .

Обвинувачений ОСОБА_4 та захисник ОСОБА_5 вже вкотре в судове засідання не з`явилися, від захисника ОСОБА_5 надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з перебуванням у відпустці.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 заявив клопотання про накладення на обвинуваченого грошового стягнення через неявку до суду.

Суд, з урахуванням неявки обвинуваченого та неповідомлення ним про причини своєї неявки, приходить до такого висновку.

Грошове стягнення може бути накладено на учасників кримінального провадження у випадках та розмірах, передбачених цим Кодексом, за невиконання процесуальних обов`язків. Грошове стягнення накладається під час судового провадження - ухвалою суду за клопотанням прокурора чи за власною ініціативою (ст.144 КПК України). Під час судового провадження питання про накладення грошового стягнення на особу розглядається негайно після його ініціювання (ч.2 ст.146 КПК України).

За змістом ч.2 ст.318 КПК України явка обвинуваченого у судове засідання є обов`язковою.

Статтею 323 КПК України передбачено, що якщо обвинувачений, до якого не застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, не прибув за викликом у судове засідання, суд відкладає судовий розгляд, призначає дату нового засідання і вживає заходів до забезпечення його прибуття до суду. Суд також має право постановити ухвалу про привід обвинуваченого та/або ухвалу про накладення на нього грошового стягнення в порядку, передбаченому главами 11 та 12 цього Кодексу..

Якщо обвинувачений, який був у встановленому цим Кодексом порядку викликаний (зокрема, наявне підтвердження отримання ним повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом), не з`явився без поважних причин або не повідомив про причини свого неприбуття, на нього накладається грошове стягнення у розмірі від 0,5 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб - у випадку неприбуття на виклик слідчого судді, суду (ст.139 КПК України).

Суд констатує, що у даному кримінальному провадження обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник ОСОБА_5 систематично не з`являються в судові засіданні, при цьому від захисника ОСОБА_5 надходять клопотання про відкладення розгляду справи із зазначенням різних причини, а від самого обвинуваченого ОСОБА_4 жодних клопотань, у тому числі й із зазначенням поважності причини неявки у судові засідання не надходило. При цьому судом ОСОБА_4 повідомляється про час і місце судового розгляду, шляхом направлення йому судових повісток за адресою його проживання, і відповідні повідомлення про вручення поштової кореспонденції повертаються до суду (у деяких випадках із певним запізненням). Окрім того захисник ОСОБА_5 належним чином повідомляється про час і місце судового розгляду, про що свідчать систематичне подання нею заяв про відкладення судового розгляду, у яких жодним чином не зазначаються причини неявки у судове засідання самого обвинуваченого ОСОБА_4 . Не даючи оцінку поважності причин неявки захисника у судове засідання, суд вважає, що подання захисником клопотання про відкладення розгляду справи не звільняє обвинуваченого від обов`язку з`явитися у судове засідання чи повідомити суд про поважні причини його неявки, чого зроблено жодного разу не було.

Зважаючи на це, суд, у відповідності до ч.2 ст.144 КПК України, для забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченого, який не вперше не з`являється в судове засідання, попередження подальших зривів судових засідань, з метою уникнення порушення прав інших учасників провадження, враховуючи достатність правових і фактичних підстав для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, приходить до висновку про необхідність накладення на потерпілого грошового стягнення в розмірі одного прожиткового мінімуміму для працездатних осіб.

Законом України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" встановлено у 2024 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2024 року у розмірі 3028 гривень.

На підставі вищевказаного та керуючись ст.ст.134-136, 139, 144-146, ч.1 ст.147, 325, 369-372 КПК України,

П О С Т А Н О В И В:

В зв`язку з систематичною неявкою на виклики у судове засідання та неповідомлення про причини свого неприбуття, на обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , накласти грошове стягнення в розмірі 1 (одного) прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що еквівалентно 3028 (три тисячі двадцять вісім) гривень 00 копійок, в дохід держави: стягувач - Державна судова адміністрація України; отримувач коштів - ГУК у м.Києві/Печерс.р-н/21081100, , банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача - UA0026007, код класифікації доходів бюджету 21081100.

Роз`яснити, що особа, на яку було накладено грошове стягнення та яка не була присутня під час розгляду цього питання судом, згідно ч 1 ст.147 КПК України, має право подати до суду, який виніс ухвалу про накладення грошового стягнення, клопотання про скасування ухвали про накладення на неї грошового стягнення. Клопотання повинно відповідати вимогам ст. 145 КПК України.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її оголошення.

Суддя Хустського

районного суду: ОСОБА_1