СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/2810/24
ун. № 759/8095/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 квітня 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора - ОСОБА_3 , підозрюваного - ОСОБА_4 , захисника - адвоката ОСОБА_5 , розглянувши клопотання старшого слідчого в ОВС Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_6 , погоджене прокурором третього відділу управління процесуального керівництва та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0001507 від 18.08.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Київ, українця, громадянина України, що має громадянство Франції, офіційно не працевлаштованого, із вищою освітою, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , що проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого 07.05.2018 року Любомльським районним судом Волинської області за ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 305 КК України до покарання із застосуванням ч. 1, ч. 2 ст. 69 КК України у вигляді штрафу 78 710 гривень,

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

19 квітня 2024 року до слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва надійшло старшого слідчого в ОВС Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_6 , погоджене прокурором третього відділу управління процесуального керівництва та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0001507 від 18.08.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання обґрунтовується тим, що у провадженні 4 відділу розслідування особливо тяжких злочинів Головного слідчого управління Національної поліції України перебувають матеріали кримінального провадження № 0001507 від 18.08.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що не зважаючи на вимоги законодавства України щодо протидії незаконному обігу наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів та зловживанню ними, ОСОБА_4 , перебуваючи у невстановленому досудовим розслідуванням місці, усвідомлюючи незаконність обігу наркотичних засобів та психотропних речовин без відповідної на те ліцензії, вирішив здійснити придбання, зберігання з метою збуту наркотичного засобу - кокаїну, обіг якого обмежено та особливо небезпечних психотропних речовин - МДМА (3,4-метилендіоксиметамфетамін), обіг яких заборонено.

Реалізуючи свій єдиний злочинний умисел, ОСОБА_4 , у невстановлені досудовим розслідуванням дату та час, але не пізніше 18.04.2024 року, перебуваючи у невстановленому досудовим розслідуванням місці, незаконно придбав у невстановленої досудовим розслідуванням особи наркотичний засіб - кокаїн, обіг якого обмежено та особливо небезпечні психотропні речовини - МДМА (3,4-метилендіоксиметамфетамін), обіг яких заборонено.

Продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, направлену на незаконне зберігання з метою збуту наркотичного засобу - кокаїн, обіг якого обмежено та особливо небезпечних психотропних речовин - МДМА (3,4-метилендіоксиметамфетамін), обіг яких заборонено у невстановлені досудовим розслідуванням дату та час, але не пізніше 18.04.2024 року, ОСОБА_4 при невстановлених під час досудового розслідування обставинах помістив наркотичний засіб - кокаїн, обіг якого обмежено та особливо небезпечні психотропні речовини - МДМА (3,4-метилендіоксиметамфетамін), обіг яких заборонено до будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , що знаходився в його користуванні та почав незаконно зберігати з метою подальшого збуту, розфасувавши до відповідних зіп-пакетів.

18.04.2024 року, з 07 год. 27 хв., по 12 год. 58 хв. під час проведення обшуку в приміщенні будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 співробітниками поліції виявлено та вилучено зіп-пакет із наркотичним засобом, обіг якого обмежено - кокаїн, масою 24,9161 г, зіп-пакет із особливо небезпечною психотропною речовиною, обіг якої заборонено - МДМА (3,4-метилендіоксиметамфетамін), масою 1,4630 г, зіп-пакет із особливо небезпечною психотропною речовиною, обіг якої заборонено - МДМА (3,4-метилендіоксиметамфетамін), масою 1,1768 г, які ОСОБА_4 незаконно зберігав з метою збуту.

Так, під час досудового розслідування 18.04.2024 року о 12 год. 59 хв. ОСОБА_4 в порядку ст. 208 КПК України затримано за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення.

Після того, 18.04.2024 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України. Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 вищевказаного кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами.

Метою застосування запобіжного заходу згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України являється забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 3) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 4) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Інший більш м`який запобіжний захід, крім тримання під вартою, не зможе ефективно попередити спроби підозрюваного ухилитися від досудового розслідування та суду, а також для запобігання ризикам, які зазначені у клопотанні.При обранні особистого зобов`язання, особистої поруки та домашнього арешту підозрюваний зобов`язується не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, житла, в якому він проживає чи перебуває, без дозволу слідчого судді, суду. Враховуючи тяжкість вчиненого злочину та усвідомлення підозрюваним невідворотності покарання за його вчинення, відсутність постійного джерела доходу (не працює), а досудовим слідством встановлено, що він існував за рахунок ведення злочинної діяльності, існує ризик того, що підозрюваний буде переховуватись від органів досудового розслідування та суду. У зв`язку з вищевикладеним єдиним запобіжним заходом, який можливо застосувати до підозрюваного є тримання під вартою, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

На підставі викладеного, орган досудового розслідування просить слідчого суддю застосувати до підозрюваного у кримінальному провадженні № 0001507 від 18.08.2023 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб (в межах строку досудового розслідування) без визначення розміру застави.

У судовому засідання прокурор наполягав на задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з підстав викладених у ньому.

Захисник підозрюваного щодо задоволення клопотання заперечив. Зазначив про можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу та наголосив на відсутності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. Просив в задоволенні клопотання відмовити, обрати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту із покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Підозрюваний у судовому підтримав думку свого захисника, просив застосувати більш м`який запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Згідно ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та сьомою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Вирішуючи питання про застосування підозрюваному запобіжного заходу суддя враховує не тільки положення, які передбачені КПК, а й вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою. При цьому ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення.

Частиною 2 ст. 177 КПК України встановлено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Судом встановлено, що 18 квітня 2024 року за адресою: АДРЕСА_2 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , затримано на підставі ст. 208 КПК України (а.с. 39-42).

18 квітня 2024 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України (а.с. 65-69).

У рішенні у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 року Європейський суд з прав людини зазначив, що термін «обґрунтована підозра» означає наявність фактів або відомостей, які здатні переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа могла вчинити це правопорушення. Від сукупності обставин справи залежить, що саме можна вважати обґрунтованою підозрою. При цьому така підозра не може ґрунтуватися лише на тому, що особа вчинила в минулому правопорушення, навіть аналогічне. Таким чином, підозра буде вважатися обґрунтованою лише у випадку, коли вона ґрунтується на відомостях, що об`єктивно пов`язують підозрюваного із вчиненим кримінальним правопорушенням. Це означає, що у слідчого мають бути докази, які вказують на причетність особи до вчинення кримінального правопорушення (показання свідків, потерпілих, речові докази, протоколи слідчих дій тощо).

Розглядаючи скаргу у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994 року, ЄСПЛ підкреслив також, що при визначенні «ступеня підозри» підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді взяття під варту може бути «більш низький поріг обґрунтованості підозри» при вчиненні особливої категорії злочинів».

Обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України підтверджується наявними у матеріалах справи доказами, зокрема:

- протоколом обшуку будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_2 , серед іншого виявлено та вилучено: предмет схожий на підривач гранати УЗРГМ-2; 34 таблетки схожі на МДМА; кристалоподібна речовина білого кольору, схожа на PVP; кристалоподібна речовина білого кольору схожа на амфетамін; порошкоподібна речовина білого кольору, схожа на кокаїн; спресована речовина рослинного походження, схожа на гашиш; тарілка із залишками речовини білого кольору, схожої на кокаїн; речовина рослинного походження схожа на канабіс, приблизно 200 г; речовини схожі на психотропні гриби 32 шт.; спресована речовина рослинного походження, схожа на гашиш, приблизно 200 г; порожні зіп-пакети;

- протоколами допиту свідка від 18.04.2024 року;

- висновком експерта №СЕ-19-24/26785-НЗПРАП від 18.04.2024 року, згідно якого в ході обшуку у будинку за адресою: АДРЕСА_2 вилучено зіп-пакет із наркотичним засобом, обіг якого обмежено - кокаїн, масою 24,9161;

- висновком експерта №СЕ-19-24/26787-НЗПРАП від 18.04.2024 року, згідно якого в ході обшуку у будинку за адресою: АДРЕСА_2 вилучено зіп-пакет із особливо небезпечною психотропною речовиною, обіг якої заборонено - МДМА (3,4-метилендіоксиметамфетамін), масою 1,4630 г;

- висновком експерта №СЕ-19-24/26783-НЗПРАП від 18.04.2024 року, згідно якого в ході обшуку у будинку за адресою: АДРЕСА_2 вилучено зіп-пакет із особливо небезпечною психотропною речовиною, обіг якої заборонено - МДМА (3,4-метилендіоксиметамфетамін), масою 1,1768 г;

- іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

Таким чином, при дослідженні матеріалів справи, доданих до клопотання, суд встановив наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України.

У поданому клопотанні наведено ряд ризиків, передбачених ч. 1 ст.177 КПК України, зокрема орган досудового розслідування зазначив, що підозрюваний може вчинити спроби: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 3) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 4) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Як на підставу наявності даних ризиків було вказано, що: ризик, передбачений пунктом першим частини першої статті 177 КПК України - переховування від органів досудового розслідування та суду, обґрунтовується тим, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину. У разі визнання його винним у кримінальному правопорушенні це може спонукати його до втечі на тимчасово непідконтрольні Україні території та тривалого переховування від органів слідства з метою уникнення зазначеного вище покарання. Крім того, за результатами виконання судових експертиз у межах цього провадження та виявлення загальної маси вилучених в ході обшуків наркотичних засобів, психотропних речовин, перевірки інших осіб до його збуту у співучасті з підозрюваним, ОСОБА_4 буде повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України (особливо великий розмір вилученого наркотичного засобу).

Практика Європейського суду з прав людини визначає, що обґрунтування наявності ризиків лише тяжкістю інкримінованого кримінального правопорушення, є неправомірним. Про це зазначено в рішенні ЄСПЛ за скаргою №12369 від 26 червня 1991 року по справі «Лтальє проти Франції», п. 51, за скаргою №5522/04 від 20 січня 2011 року по справі «Прокопенко проти України», за скаргою №38717/04 від 14 жовтня 2010 року по справі «Хайредінов проти України» п. 29, 41 за скаргою №37466/04 від 20 травня 2010 року по справі «Москаленко проти України».

Але орган досудового слідства також вказує, що ризик, передбачений п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України - знищити, сховати або спотворити будь-які із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, обґрунтовується тим, що на даний час встановлені не всі місця придбання, зберігання з метою збуту наркотичних засобів, психотропних речовин, тому ОСОБА_4 обізнаний і володіє інформацією про подібні місця, перебуваючи на волі може знищити, спотворити або сховати предмети, речі та документи, які можуть бути визнані речовими доказами у кримінальному провадженні.

Ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України - незаконно впливати на інших підозрюваних та свідків у цьому ж кримінальному провадженні, обґрунтовується тим, що підозрюваний ОСОБА_4 знає особисто інших осіб у яких здійснює придбання з метою подальшого збуту наркотичних засобів, психотропних речовин, а також на думку органу досудового розслідування може вчинити дії щодо уникнення кримінальної відповідальності шляхом вмовлянь, підкупу чи залякування спонукати свідків у цьому провадженні відмовитися від раніше наданих показань, змінити їх чи уникати явки до суду з метою проведення їх допиту безпосередньо під час досудового або судового засідання.

Ризик, передбачений п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України - іншим чином перешкодити кримінальному провадженню, може бути виражений у створенні підозрюваним ОСОБА_4 зокрема попередити інших неустановлених на даний час співучасників про факт викриття їх спільної злочинної діяльності, а також створенні штучних доказів та підбурення осіб, які не були свідками кримінального правопорушення, до дачі завідомо неправдивих свідчень на підтвердження висунутих ним у подальшому захисних версій.

Ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України - вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обґрунтовується тим, що підозрюваний ОСОБА_4 усвідомлюючи високу прибутковість вказаної вище злочинної діяльності, що дає значний матеріальних зиск без щоденної праці та надзусиль, не маючи стабільного джерела доходу може і надалі вчиняти кримінальні правопорушення, а на теперішній час органом досудового розслідування достовірно не встановлено канали надходження наркотичних засобів, незаконне зберігання, з метою збуту інкримінується підозрюваному та осіб, які причетні до його незаконного можливого надходження на територію України, та безпосередньо до підозрюваного у вказаному провадженні.

Орган досудового розслідування також зазначив, що ними встановлено, що 07.05.2018 року ОСОБА_4 засуджено Любомльським районним судом Волинської області за ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 305 КК України до покарання із застосуванням ч. 1, ч. 2 ст. 69 КК України у вигляді штрафу 78710 грн. Крім цього, 31.08.2022 року до Дніпровського районного суду м. Києва з Київської міської прокуратури скеровано обвинувальний акт у вчиненні ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307, ч. 1 ст. 263 КК України. Таким чином, останній на шлях виправлення не став та вчинив нове кримінальне правопорушення, пов`язане із незаконним обігом наркотичних, психотропних речовин, тому існує ризик продовжувати вчиняти кримінальні правопорушення.

З даними доводами слідчий суддя погоджується та вважає доведеним наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Зважаючи на викладене, інший більш м`який запобіжний захід, крім тримання під вартою, не зможе ефективно попередити спроби підозрюваного ухилитися від органів досудового розслідування та суду, а також для запобігання вищевказаним ризикам.

Зважаючи на вищезазначені норми кримінального процесуального законодавства, ретельно дослідивши матеріали поданого клопотання та заслухавши учасників судового засідання, суд доходить до висновку, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, слідчим у поданому клопотанні обґрунтовано наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, про що свідчать матеріали кримінального провадження, додані до клопотання, а застосування інших більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, не є достатніми для запобігання вказаним ризикам.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Разом з тим, відповідно до п. 5 ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів.

Зважаючи на зазначені норми кримінального процесуального законодавства, суд дійшов висновку про відсутність підстав для визначення розміру застави у конкретному кримінальному провадженні щодо підозрюваного ОСОБА_4 ,, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України.

Зважаючи на вищезазначені норми кримінального процесуального законодавства, практику європейського суду з прав людини, дослідивши надані матеріали кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що клопотання про застосуваня запобіжного заходу у вигляді тримання підозрюваного під вартою є обґрунтованим та підлягає задоволенню, оскільки з урахуванням наведених обставин та встановлених ризиків, інший запобіжний захід не зможе забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків до завершення досудового розслідування.

Таким чином, беручи до уваги обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу, передбачені ст. 178 КПК України, враховуючи вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, доведеність ризиків, наведених у клопотанні, керуючись ст.ст. 2, 7, 176-178, 181, 193, 194 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання старшого слідчого в ОВС Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_6 , погоджене прокурором третього відділу управління процесуального керівництва та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0001507 від 18.08.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного у кримінальному провадженні № 0001507 від 18.08.2023 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, у межах строку досудового розслідування, тобто до 17.06.2024 року, без визначення розміру застави.

Строк тримання під вартою обчислювати з моменту затримання підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , тобто з 18.04.2024 року.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали виготовлено і оголошено в приміщенні суду 22.04.2024 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1