Справа №463/8480/23
Провадження №1-кс/463/4226/24
У Х В А Л А

про застосування запобіжного заходу

30 травня 2024 року слідчий суддя Личаківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , розглянувши клопотання старшого детектива Підрозділу детективів (на правах самостійного Управління) Територіального управління БЕБ у Львівській області ОСОБА_6 , погоджене з прокурором відділу нагляду за додержанням законів органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю управління нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю Львівської обласної прокуратури ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки села Калініка Воскресенського району Горківської області Російської Федерації, українки, громадянки України, яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої (проте, яка обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.28 - ч.1 ст.203-2 КК України, обвинувальний акт відносно якої перебуває на розгляді у Франківському районному суді міста Львова), не адвоката, не депутата,,

підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч.3 ст.27, ч.3 ст. 28 - ч. 2 ст. 203-2 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

старший детектив Підрозділу детективів (на правах самостійного Управління) Територіального управління БЕБ у Львівській області ОСОБА_6 за погодженням з прокурором звернулася з клопотанням до слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова про застосування запобіжного заходу у вигляді застави до підозрюваної ОСОБА_5 на строк два місяці.

Клопотання мотивує тим, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч.3 ст.27, ч.3 ст. 28 - ч. 2 ст. 203-2 КК України організації та проводені азартних ігор особою, яка не отримала в установленому законом порядку ліцензії на провадження відповідного виду господарської діяльності у сфері організації та проведення азартних ігор, діючи в складі організованої групи з ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 та невстановленими досудовим розслідуванням особами, в період з червня 2023 року по 19 жовтня 2023 року, усвідомлюючи, що азартні ігри в Україні заборонені, розуміючи протиправний характер своїх дій, організували діяльність, пов`язану із проведенням азартних ігор, тобто заборонену господарську діяльність по наданню платних послуг з організації та проведення азартних ігор, у клубі спортивного покеру «BLACK KING» за адресами: АДРЕСА_2 та АДРЕСА_3 , у вигляді гри в покер на гроші (кеш-ігри), отримуючи при цьому незаконний прибуток від вказаної діяльності у вигляді рейку плати гравця за участь у грі в покер, яку отримує організатор та особи, причетні до зайняття гральним бізнесом.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав. Додатково пояснив, що на сьогоднішній день існує обґрунтована підозра у вчиненні підозрюваною інкримінованих їй кримінальних правопорушень, яке належить до категорії особливо тяжкого злочину, за який законом передбачене покарання у вигляді штрафу від сорока тисяч до п`ятдесяти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю строком на три роки. Обгрунтованість підозри, на думку прокурора, стверджується зібраними по справі доказами та повністю відповідає вимогам Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості» та «розумності». Вважає, що в діях підозрюваного наявні ризики, передбачені ст.177 КПК України для застосування вказаного виду запобіжного заходу, а саме: може вчинити інше кримінальне правопорушення. Цей ризик обґрунтовується тим, що підозрюваній ОСОБА_5 , хоча є раніше не судимою, однак обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.28 - ч.1 ст.203-2 КК України, обвинувальний акт відносно якої перебуває на розгляді у Франківському районному суді міста Львова. Отже, в слідства є підстави вважати, що підозрювана продовжить вчиняти нові злочини, зокрема злочини у сфері господарської діяльності; може переховуватись від органів досудового розслідування та суду. Цей ризик обґрунтовується тим, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення; незаконно впливати на інших підозрюваних та свідків та експертів, у цьому кримінальному провадженні, анкетні дані яких їй відомі; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Жоден інший більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Підозрювана в судовому засіданні вину визнала частково, проти клопотання заперечила.

Захисник підтримав позицію підзахисної.

Заслухавши учасників процесу, оглянувши та перевіривши надані матеріали клопотання, вважаю, що клопотання детектива за погодженням з прокурором підлягає до задоволення виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1ст.182 КПК України, застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.

Згідно з ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

У відповідності до ч.2 ст.177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Детективами Підрозділу детективів (на правах самостійного Управління) Територіального управління БЕБ у Львівській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000074 від 22 березня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.ч.2,3 ст.27, ч.3 ст. 28 - ч. 2 ст. 203-2 КК України.

30.05.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у у незаконній діяльності з організації та проведення азартних ігор без ліцензії на провадження відповідного виду діяльності з організації та проведення азартних ігор, що видається відповідно до закону, у складі організованої злочинної групи, тобто у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 27, ч. 3 ст. 28 - ч. 2 ст. 203-2 КК України.

На виконання вимог положень ч.1 ст.194 КПК України судом встановлено, що надані сторонами кримінального провадження докази свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 27, ч. 3 ст. 28 - ч. 2 ст. 203-2КК України.

Зокрема, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 27, ч. 3 ст. 28 - ч. 2 ст. 203-2КК України, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: Рапортом про виявлення кримінального правопорушення від 21.03.2023; повідомленням про виявлення ознак кримінального правопорушення ТУ ДБР у м.Львові від 15.03.2023; протоколом про хід заходу «зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж (електронних систем)» від 19.07.2023; протоколами огляду від 04.10.2023; рапортами оперуповноважених УСР у Львівській області ДСР НП України від 22.09.2023, 04.10.2023; протоколом обшуку нежитлового приміщення покерного клубу « ІНФОРМАЦІЯ_2 », за адресою: АДРЕСА_3 від 19-20.10.2023; протоколом про результати проведення контролю за вчиненням злочину у формі спеціального слідчого експерименту від 01.11.2023; протоколом додаткового допиту свідка ОСОБА_13 від 29.04.2024; речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні, та іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

Оцінюючи зазначені детективом в клопотанні та наведені прокурором в судовому засіданні ризики, передбачені ст.177 КПК України, суд вважає, що обґрунтовано доведеним є наявність в діях підозрюваної ризиків передбачених ст.177 КПК України: може вчинити інше кримінальне правопорушення. Цей ризик обґрунтовується тим, що підозрюваній ОСОБА_5 , хоча є раніше не судимою, однак обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.28 - ч.1 ст.203-2 КК України, обвинувальний акт відносно якої перебуває на розгляді у Франківському районному суді міста Львова. Отже, в слідства є підстави вважати, що підозрювана продовжить вчиняти нові злочини, зокрема злочини у сфері господарської діяльності; може переховуватись від органів досудового розслідування та суду. Цей ризик обґрунтовується тим, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення; незаконно впливати на інших підозрюваних та свідків та експертів, у цьому кримінальному провадженні, анкетні дані яких їй відомі; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Крім того, суд вважає за необхідне зазначити про наступне. У відповідності до рекомендацій, наданих Верховним Судом у Листі від 03 березня 2022 року № 1/0/2-22 «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану», запровадження воєнного стану та збройна агресія щодо України самі по собі є ризиками, які мають враховувати суди при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу. Зазначена позиція попередньо була висловлена і Радою суддів України в рекомендаціях щодо роботи судів в умовах воєнного стану, оприлюднених 02 березня 2022 року. А тому надані рекомендації слідчий суддя також враховує при вирішенні даної справи.

Застосовуючи до підозрюваної ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді застави суд виходить з того, що остання підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке належить до категорії особливо тяжкого злочину, за який законом передбачене покарання у вигляді штрафу від сорока тисяч до п`ятдесяти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю строком на три роки. Крім того, кримінальне правопорушення у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 вчинено в умовах воєнного стану, запровадженого у зв`язку із широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти Української Держави та Українського Народу та спрямоване на грубе порушення суспільних відносин у сфері господарської діяльності. Вказані обставини в своїй сукупності підтверджують, що в діях підозрюваної наявні ризики, передбачені ст.177 КПК України, є працездатною особою, тяжкими захворюваннями не страждає, а відтак відсутні підстави, які б перешкоджали застосуванню до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді застави. Жоден інший більш м`який запобіжний захід, на думку суду, не зможе запобігти вищезазначеним ризикам.

Тому з урахуванням обставин справи та долучених до матеріалів клопотання письмових документів, враховуючи тяжкість вчиненого злочину та час його вчинення (в умовах воєнного стану), суд вважає виправданим та обґрунтованим клопотання детектива за погодженням з прокурором про застосування до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді застави у зв`язку з наявністю обґрунтованої підозри та з метою уникнення ризиків.

При визначенні розміру застави слідчий суддя враховує положення ч.4 ст.182 КПК України, а також відповідні висновки ЄСПЛ, надані при розгляді справи «Істоміна проти України».

Відповідно до положень п.1 ч.5 ст.182 КПК України, розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Так, у рішенні від 13.01.2022 у справі «Істоміна проти України» ЄСПЛ зауважив, що відповідно до ч.4 ст.182 КПК слідчий суддя визначає розмір застави «з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст.177 цього кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього». Далі Суд зазначив, що застава має на меті не гарантування відшкодування шкоди, завданої у справі, а передусім забезпечення явки особи в судове засідання. Тому розмір застави повинен оцінюватися залежно від особи, про яку йдеться, з урахуванням її матеріального стану та інших релевантних критеріїв, що свідчать на користь чи проти явки особи до суду. В ЄСПЛ наголосили, що суд повинен так само обережно й ретельно розглядати питання про застосування застави, як і вирішувати, чи є необхідним продовження тримання особи під вартою. Сума шкоди може бути одним з факторів, що виправдовує вищий розмір застави, але лише в поєднанні з іншими критеріями серйозністю злочину, ризику втечі та ін.

З урахуванням наведеного вище, слідчий суддя визначаючи підозрюваному розмір застави вважає, що така має бути співмірною із матеріальним становищем особи та вчиненим ним діянням, а також наслідками, які воно спричинило чи могло спричинити, а тому суд враховуючи обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , її майновий та сімейний стан, стан здоров`я, інші дані про її особу та ризики, передбачені ст.177 КПК України, які суд вважає обґрунтованими та доведеними, а тому вважає за доцільне визначити підозрюваній заставу в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Покладаючи на підозрювану ОСОБА_5 обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, у зв`язку із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави, то суд вважає, що слід покласти на підозрюваного обов`язки, перелік яких зазначено у прохальній частині поданого детективом клопотання.

Задовольняючи клопотання частково, суд вважає, що строк дії ухвали в частині покладених обов`язків становить починаючи з моменту проголошення ухвали суду 30.05.2024 до 30.07.2024 включно, тобто в межах 2-х місячного строку досудового розслідування, який розпочався 30.05.2024 повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 194, 196, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

клопотання - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.ч.3 ст.27, ч.3 ст. 28 - ч. 2 ст. 203-2 КК України, запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 242 240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) гривень, поклавши на підозрювану ОСОБА_5 такі обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

1) прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;

3) утримуватися від спілкування із іншими підозрюваними та свідками у вказаному кримінальному провадженні, за винятком необхідності, викликаної проведенням слідчої дії чи судового розгляду;

4) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого та прокурора у кримінальному провадженні.

Строк дії ухвали в частині покладених обов`язків становить починаючи з моменту проголошення ухвали суду 30.05.2024 до 30.07.2024 року включно (в межах строків досудового розслідування).

Повний текст ухвали складено та підписано 03.06.2024.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1