УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 червня 2024 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 03 квітня 2019 року, у кримінальному провадженні №0000214 від 06.12.2019,

ВСТАНОВИЛА:

До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту, накладеного ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 03 квітня 2019 року, у кримінальному провадженні №0000214 від 06.12.2019, на майно, вилучене 28.03.2019 у ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 .

11 червня 2024 року матеріали провадження були передані з відділу організаційного забезпечення розгляду кримінальних справ Шевченківського районного суду міста Києва слідчій судді ОСОБА_1 .

Вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшла висновку про наявність підстав для повернення клопотання, виходячи з наступного.

Так, згідно з ч. 1 ст. 174 КПК підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

У свою чергу, із клопотання ОСОБА_2 вбачається, що арешт на вилучене 28.03.2019 за адресою: АДРЕСА_1 , майно було накладено ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 03.04.2019 в рамках кримінального провадження №0000214 від 06.12.2019 року.

Водночас, заявник ОСОБА_2 зазначає, що в даному кримінальному провадженні 10 травня 2023 року Печерським районним судом м. Києва було постановлено ухвалу, якою кримінальне провадження №0000214 від 06.12.2019 закрито.

Відповідно до п. 24 ч. 1 ст. 3 КПК України судове провадження - кримінальне провадження у суді першої інстанції, яке включає підготовче судове провадження, судовий розгляд і ухвалення та проголошення судового рішення, провадження з перегляду судових рішень в апеляційному, касаційному порядку, а також за нововиявленими або виключними обставинами.

Так, п. 2 ч. 3 ст. 314 КПК України передбачено, що під час підготовчого судового засідання суд має право прийняти рішення про закриття кримінального провадження у випадку встановлення підстав, передбачених пунктами 5-8, 10 частини першої або частиною другою статті 284 цього Кодексу.

Тобто, судове провадження в першій інстанції у кримінальному провадженні закінчується зокрема і постановленням ухвали про закриття кримінального провадження.

Частиною 2 ст. 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з положеннями ч. 3 ст. 26 КПК України, слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Наведене унеможливлює розгляд клопотань слідчим суддею у порядку, передбаченому ст. 174 КПК України після закінчення досудового розслідування, оскільки такі клопотання підлягають розгляду судом під час судового провадження.

Так, у даному кримінальному провадженні суддею Печерського районного суду м. Києва 10.05.2023 постановлено ухвалу про закриття кримінального провадження №0000214 від 06.12.2019.

Згідно положень ч. 4 ст. 174 КПК передбачено, що суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, непризначення судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові.

У той же час, у разі, якщо суддею, що здійснював судовий розгляд кримінального провадження, під час ухвалення остаточного рішення з певних причин не дотримано вищевказаного обов`язку, питання, що стосуються заходів забезпечення у кримінальному провадженні слід вирішувати відповідно до положень ч. 9 ст. 100, ч.ч. 1,2 ст. 174 ККП України.

При цьому, розгляд клопотань про скасування арешту майна здійснюється судом, який ухвалив остаточне рішення у справі. Враховуючи викладене, розгляд даного клопотання має здійснюватися судом, який ухвалив рішення про закриття кримінального провадження №0000214 від 06.12.2019 року.

Так, беручи до уваги позицію Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду у справі №554/2506/22, викладену у постанові від 15 квітня 2024 року, завданням кримінального провадження, окрім іншого, є охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження.

Згідно з ч. 6 ст. 9 КПК, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Як визначено ч. 9 ст. 100 КПК, у разі закриття кримінального провадження слідчим або прокурором питання про спеціальну конфіскацію та долю речових доказів і документів вирішується ухвалою суду на підставі відповідного клопотання, яке розглядається згідно зі статтями 171-174 цього Кодексу.

Відтак, Об`єднана палата зауважує, що посилання в ч. 9 ст. 100 КПК на те, що клопотання розглядається згідно зі статтями 171-174 КПК, слід сприймати як таке, що свідчить про наявність у суду за результатами такого розгляду відповідних повноважень вирішити питання про долю речових доказів і документів.

При цьому, Верховний Суд у своїй постанові №686/23167/19 від 10 червня 2020 року вказує, що забезпечення єдності практики є реалізацією принципу правової визначеності, яка втілюється з додержанням загальних засад кримінального провадження, встановлених у ст. 7 КПК, шляхом однакового застосування тієї самої норми закону в подібних правовідносинах.

Оскільки питання щодо можливості повернення клопотання про скасування арешту майна, у разі подання такого клопотання з порушенням підсудності, не врегульовано положеннями КПК України, слідчий суддя вважає можливим застосувати схожі за своєю суттю положення ч. 2 ст. 304 КПК України.

Так, відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України, скарга повертається, якщо вона не підлягає розгляду в цьому суді.

При цьому встановлено, що слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва не уповноважений на розгляд клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000214 від 06.12.2019 року.

За таких обставин, слідчий суддя вважає за необхідне клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 03 квітня 2019 року, у кримінальному провадженні №0000214 від 06.12.2019, повернути заявнику у зв`язку з тим, що воно не підлягає розгляду слідчим суддею Шевченківського районного суду м. Києва.

Одночасно з цим слідчий суддя роз`яснює, що повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Керуючись, ст.ст.3, 7, 9, 32, 174, 303, 304, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИЛА:

Клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 03 квітня 2019 року, у кримінальному провадженні №0000214 від 06.12.2019 - повернути особі, яка її подала.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчисляється з дня отримання нею копії судового рішення.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги на судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1