Справа № 442/5234/24
Провадження № 1-кс/442/1053/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 липня 2024 року м. Дрогобич Львівської області

Слідчий суддя Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дрогобичі Львівської області клопотання старшого слідчого СВ Дрогобицького районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області капітана поліції ОСОБА_3 , погодженого прокурором Дрогобицької окружної прокуратури Львівської області ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26.06.2024 за № 0000695, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 357, ч.3 ст.357, ч.4 ст.185, ч.2 ст.15, ч.4 ст.186 КК України до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дрогобича Львівської області, громадянина України, з середньою освітою, не працюючого, який не є інвалідом, не одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та проживає за адресою: АДРЕСА_2 , який не є адвокатом та депутатом, невійськовозобов`язаного, раніше судимого, востаннє 26.11.2020 Дрогобицьким міськрайонним судом Львівської області за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 185, ч. 3 ст.15 ч. 2 ст. 185, ч. 2 ст. 185, ч. 2 ст. 15 ч. 3 ст. 185, на підставі ст. ст. 70, 71 КК України до покарання у виді 3 роки 1 місяць позбавлення волі, -

з участю сторін:

прокурора ОСОБА_4 ,

старшого слідчого ОСОБА_3

підозрюваного ОСОБА_5 ,-

в с т а н о в и в:

Старший слідчий СВ Дрогобицького РВП ГУ НП у Львівській області капітан поліції ОСОБА_3 , як сторона кримінального провадження, звернувся до слідчого судді Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області, яке погоджене прокурором Дрогобицької окружної прокуратури Львівською області ОСОБА_4 , про застосування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26.06.2024 за № 0000695, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 357, ч.3 ст. 357, ч.4 ст. 185, ч.2 ст.15, ч.4 ст. 186 КК України до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із можливістю внесення застави.

Клопотання вмотивоване тим, що ОСОБА_5 будучи раніше неодноразово судимий, востаннє 26.11.2020 Дрогобицьким міськрайонним судом Львівської області за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 185, ч. 3 ст.15 ч. 2 ст. 185, ч. 2 ст. 185, ч. 2 ст. 15 ч.3 ст. 185, на підставі ст. ст. 70, 71 КК України до покарання у виді 3 роки 1 місяць позбавлення волі, на шлях виправлення не став, висновків для себе не зробив, а повторно вчинив нові, умисні, корисливі, тяжкі злочини проти власності в умовах воєнного стану.

31.05.2024 приблизно о 01 год. 00 хв. ОСОБА_5 , перебуваючи на другому поверсі будинку АДРЕСА_3 , яка на праві користування належить ОСОБА_6 , маючи прямий умисел на таємне викрадення чужого майна, вирішив умисно, в умовах воєнного стану, таємно проникнути у квартиру з метою викрадення майна потерпілої.

Реалізуючи свій протиправний намір, ОСОБА_5 , усвідомлюючи суспільну небезпечність своїх злочинних дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки у вигляді завдання майнової шкоди власнику майна і бажаючи їх настання, керуючись корисливим мотивом, спрямованим на незаконне збагачення за рахунок чужого майна, діючи умисно, в умовах воєнного стану, переконавшись в тому, що його дії не будуть викриті сторонніми особами, підійшов до вхідних дверей квартири АДРЕСА_4 , які були не зачинені на замок, за допомогою ручки відкрив вхідні двері та проник у квартиру шляхом вільного доступу, де у вітальній кімнаті з лівої сторони до входу побачив дерев`яне крісло, з якого викрав піджак синього кольору вартістю 307 гривень та шкіряна сумка чорного кольору вартістю 400 грн., в якій знаходилися гаманець з екошкіри сірого кольору вартістю 180 гривень, грошові кошти в сумі 70000 гривень, мобільний телефон марки «MAXCOM» моделі ММ740 вартістю 982 гривень 80 копійок, сім-карта «Київстар» з номером телефону НОМЕР_1 вартістю 125 гривень, посвідчення члена сім`ї дружини військовослужбовця, який загинув під час проходження військової служби на прізвище ОСОБА_7 серії НОМЕР_2 , видане ІНФОРМАЦІЯ_2 19.06.2023 на ім`я ОСОБА_6 , паспорт громадянина України НОМЕР_10 , виданого 01.04.2021 на прізвище ОСОБА_6 . відділом оформлення документів Управління з питань паспортизації, реєстрації та еміграції Головного управління ДМС України у Львівській області, банківські картки АТ «ІdeaBank» № НОМЕР_4 , АТ КБ «ПРИВАТБАНК» «Золота Універсальна» № НОМЕР_5 , АТ КБ «ПРИВАТБАНК» «Золота Універсальна» № НОМЕР_6 , АТ «Ukrgasbank» № НОМЕР_7 та АТ «Ощадбанку» № НОМЕР_8 і № НОМЕР_9 .

Окрім цього, 31.05.2024 приблизно о 01 год. 00 хв. ОСОБА_5 , перебуваючи на другому поверсі будинку АДРЕСА_3 , яка на праві користування належить ОСОБА_6 , викрав шкіряну сумку чорного кольору з гаманцем з екошкіри сірого кольору, в якому знаходилися банківські картки АТ «ІdeaBank» № НОМЕР_4 , АТ

КБ «ПРИВАТБАНК» «Золота Універсальна» № НОМЕР_5 , АТ КБ «ПРИВАТБАНК» «Золота Універсальна» № НОМЕР_6 , АТ «Ukrgasbank» № НОМЕР_7 , АТ «Ощадбанку» № НОМЕР_8 і № НОМЕР_9 . які в силу вимог ст. 1 Закону України «Про інформацію» № 2657-ХП від 2 жовтня 1992 року, п. 1.27, 1.31 ст. 1, п. 15.2 ст. 15 Закону України «Про платіжні системи коштів в Україні» №2346 III від 05 квітня 2001 року, ч. 4 ст. 51 Закону України «Про банки та банківську діяльність» № 2121-Ш від 7 грудня 2000 року, «Положення про міжбанківські розрахунки», затвердженого Постановою Правління Національного банку України від 08 жовтня 1998 року № 414 та примітки д ст. 358 Кримінального кодексу України, є офіційними документами, тобто електронними платіжними документами.

У подальшому, реалізуючи єдиний злочинний умисел, спрямований на викрадення банківських карток, 31.05.2024 ОСОБА_8 не вчинив жодних дій щодо їх повернення власнику, а направився у невідомому напрямку та розпорядився ними на власний розсуд..

У судовому засіданні старший слідчий СВ Дрогобицького РВП ГУ НП у Львівській області капітан поліції ОСОБА_3 та прокурор Дрогобицької окружної прокуратури Львівської області ОСОБА_4 зазначене клопотання підтримали. Вважають, що необхідність тримання під вартою із можливістю внесення застави підозрюваного є обґрунтованою, що стверджується наявністю ризиків передбачених ст. 177 КПК України та матеріалами клопотання.

Підозрюваний ОСОБА_5 не погодився із обранням йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із можливістю внесення застави. Ризики, на які робить посилання прокурор та старший слідчий, не доведені та в повній мірі не обґрунтовані. Під час своєї промови у судовому засіданні зазначив, що необхідно обрати більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою. На думку його думку, достатнім запобіжним заходом буде домашній арешт.

Слідчий суддя, дослідивши вказане клопотання та вивчивши приєднанні до нього документи, заслухавши думки усіх присутніх учасників кримінального провадження, дійшов таких висновків.

Так, відповідно до ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначених у клопотанні.

Згідно ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Види запобіжних заходів передбачені ст. 176 КПК України, одним з яких є тримання під вартою.

Відповідно до ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор, слідчий доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Обставинами, що дають підстави обґрунтовано підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушеннях, є докази, зібрані у ході досудового розслідування, а саме: заява ОСОБА_6 від 26.06.2024 про вчинене кримінальне правопорушення, показання потерпілої ОСОБА_6 від 26.06.2024, заява ОСОБА_5 від 26.06.2024, огляду речей від 26.06.2024, постанова про визнання предмета як речового доказу від 26.06.2024, показання потерпілої ОСОБА_6 від 28.06.2024, показання свідка

ОСОБА_9 ві6 28.06.2024, показання свідка ОСОБА_10 від 03.07.2024, показання неповнолітнього ОСОБА_11 від 03.07.2024, заяви ОСОБА_12 від 26.06.2024 про вчинене кримінальне правопорушення, показання потерпілої ОСОБА_13 від 27.06.2024, показання потерпілої ОСОБА_12 від 27.06.2024, пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 27.06.2024 за участі ОСОБА_14 , заява ОСОБА_15 від 28.06.2024, огляд предмету від 28.06.2024, постанова про визнання предмета як речового доказу від 28.06.2024, показання свідка ОСОБА_15 від 28.06.2024, показання свідка ОСОБА_16 від 28.06.2024, пред`явлення для впізнання особи за фотознімками від 28.06.2024 за участі ОСОБА_16 , показання представника потерпілого ОСОБА_17 від 02.07.2024, показання свідка ОСОБА_10 від 3.07.2024, заяви ОСОБА_18 від 02.07.2024 пр вчинене кримінальне правопорушення, огляд місця події від 02.07.2024 заява ОСОБА_5 від 03.07.2024, огляд речей від 03.07.2024, постанова про визнання предмета як речового доказу від 03.07.2024, показання свідка ОСОБА_19 від 03.07.2024, показання свідка ОСОБА_10 від 03.07.2024, пред`явлення особи для впізнання від 03.07.2024 за участі ОСОБА_18 ..

Щодо наявності передбачених ст.177 КПК України ризиків щодо підозрюваного встановлено, що відповідно до практики Європейського суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують, та міжнародними контактами. Метою застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою із можливістю внесення застави є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинити інше кримінальне правопорушення, переховуватись від органів досудового розслідування і суду та впливати на свідків, потерпілих у кримінальному провадженні. Вказані потреби досудового розслідування виправдовують застосування до ОСОБА_5 єдиного правильного запобіжного заходу у виді тримання під вартою із можливістю внесення застави, як ступінь втручання у права та свободи особи.

Підставою застосування вказаного запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 357, ч. 3 ст. 357, ч. 4 ст. 185, ч. 2 ст.15 ч.4 ст.186 КК України та наявність вищенаведених ризиків, передбачених п.п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, а тому менш суворі запобіжні заходи не достатні для запобігання вищевказаного ризику.

Окрім того, встановлено, що підозрюваний ОСОБА_5 раніше неодноразово судимий, востаннє 26.11.2020 Дрогобицьким міськрайонним судом Львівської області за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 185, ч. 3 ст.15 ч. 2 ст. 185, ч. 2 ст. 185, ч. 2 ст. 15 ч.3 ст. 185, на підставі ст. ст. 70, 71 КК України до покарання у виді 3 роки 1 місяць позбавлення волі, продовжив вчиняти нові кримінальні правопорушення, у зв`язку з чим обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину проти власності, що свідчить про те, що перебуваючи на волі він може вчиняти нові злочини, тобто наявний ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Вказані обставини в сукупності вкрай негативно характеризують ОСОБА_5 і свідчать про очевидну наявність ризику, передбаченого п.5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме вчинення ним нових правопорушень, в тому числі тих, за які передбачена відповідальність Кримінальним кодексом України.

Застосування інших більш м`яких запобіжних заходів на думку слідчого судді не забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків і не буде достатнім для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, оскільки їх відвернення можливе лише за умови утримання ОСОБА_5 в умовах ізоляції від суспільства, однак із наданням можливості внесення застави.

Метою застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою із можливістю внесення застави до ОСОБА_5 , є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинити інше кримінальне правопорушення, переховуватись від органів досудового розслідування і суду та впливати на свідків у кримінальному провадженні. Вказані потреби досудового розслідування виправдовують застосування до ОСОБА_5 єдиного правильного запобіжного заходу у виді тримання під вартою із можливістю внесення застави, як ступінь втручання у права та свободи особи.

Окрім того, застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою із можливістю внесення застави до ОСОБА_5 необхідне для виконання завдання кримінального провадження, яким, відповідно до ст. 2 КПК України є захист осіб, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування та судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до кримінальної відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Врахувавши фактичні обставини провадження, слідчий суддя схиляється та приймає за ґрунтовні доводи прокурора та слідчого про те, що застосування до підозрюваного більш м`яких запобіжних заходів, котрі передбачені чинним КПК України, є недостатньою мірою, оскільки вони не будуть слугувати забезпеченню виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також не зможуть запобігти його спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілих, свідків у цьому кримінальному провадженні, вчинення ним нових кримінальних правопорушень, оскільки підозрюваний ОСОБА_5 раніше неодноразово вчиняв кримінальні правопорушення відповідно до вироків судів, правильного висновку щодо своїх протиправних дій не зробив, вчинив кримінальне правопорушення, заподіявши потерпілим матеріальну шкоду, а, відтак, обґрунтовано підозрюється у вчиненні умисних нових кримінальних правопорушень.

Крім того, вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із можливістю внесення застави підозрюваному ОСОБА_5 , слідчим суддею враховуються також вимоги пунктів 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, у поєднанні із численною практикою Європейського Суду з прав людини, згідно з котрими обмеження права на свободу і особисту недоторканість можливе лише у передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченої особи від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, що можуть підтверджувати існування такого ризику або ж свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення. У той-же час, у рішенні від 26.06.1991 року у справі «Летельє проти Франції» Європейський Суд з прав людини вказав, що наявність вагомих підстав підозрювати затриманого у вчиненні злочину, є неодмінною умовою правомірності тримання під вартою.

Отже, прокурором та слідчим доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищенаведеним ризикам.

Відтак, до ОСОБА_5 слід застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням застави.

Відповідно до п.2 ч.5 ст.182 КПК України щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину розмір застави визначається в розмірі від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно вимог ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Враховуючи, що відповідно до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, та беручи до уваги розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється ОСОБА_5 , слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого, погодженого прокурор задовольнити, оскільки на думку суду визначення застави в розмірі 40 прожиткових мінімумів є достатнім та співмірним інкримінованого кримінального правопорушення підозрюваному, що може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Строк дії ухвали визначити - шістдесят днів.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 395 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в:

Клопотання старшого слідчого СВ Дрогобицького районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області капітана поліції ОСОБА_3 , погодженого прокурором Дрогобицької окружної прокуратури Львівської області ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.

Обрати підозрюваному ОСОБА_5 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з можливістю застосування та визначення йому розміру застави.

Строк дії ухвали слідчого судді становить шістдесят днів.

Строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , рахувати з 12 год. 05.07.2024 до 12 год. 02.09.2024 - включно.

Визначити підозрюваному ОСОБА_5 , розмір застави - сорока прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 121 120 (сто двадцять одна тисяча сто двадцять) гривень.

У випадку внесення вказаного розміру застави, ОСОБА_5 , звільняється з-під варти в порядку, визначеному ч. 4 ст. 202 КПК України.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , наступні обов`язки:

- не відлучатися за межі м. Дрогобича Львівської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання;

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора чи суду.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Копію ухвали слідчого судді скерувати до Дрогобицького районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області, для виконання.

Контроль за виконанням даної ухвали слідчого судді покласти на прокурора Дрогобицької окружної прокуратури Львівської обласної ОСОБА_4 ..

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Повний текст ухвали складено та проголошено 05 липня 2024 року.

Слідчий суддя

Дрогобицького міськрайонного суду

Львівської області ОСОБА_1