Справа №293/1096/24
Провадження № 1-кс/293/14/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 липня 2024 рокуселище Черняхів

Слідчий суддя Черняхівського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 , вирішуючи питання про відкриття провадження за скаргою ОСОБА_2 на бездіяльність органу досудового розслідування щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, -

ВСТАНОВИВ:

17.07.2024 ОСОБА_2 звернулась до суду із скаргою на бездіяльність органу досудового розслідування щодо невнесення слідчим Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення за фактом незаконного заволодіння документами загиблого військового ОСОБА_3 , за ст. 190 КК України (шахрайство).

Відповідно до протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 17.07.2024, скарга передана на розгляд слідчому судді ОСОБА_1 .

Дослідивши зміст поданої скарги слідчий суддя дійшов висновку про повернення поданої скарги з огляду на наступне.

Відповідно до п.18 ч.1 ст.3 КПК України, слідчий суддя - це суддя, до повноваження якого належить здійснення порядку судового контролю за дотримання прав, свобод, інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Так, згідно з ч.1 ст.24 КПК України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

В той час, право на суд, одним із аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним. Право на суд, особливо щодо умов прийнятності скарги, може бути обмеженим настільки, щоб не було порушено саму сутність цього права, тобто, обмеження повинні мати законну мету і зберігати пропорційність між використаними засобами та досягнутими цілями.

Право на доступ до суду, закріплене у п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, може бути реалізовано тільки у відповідності до вимог національного законодавства, в зв`язку з чим слідчий суддя, вирішуючи питання про право на оскарження рішення, дії чи бездіяльності слідчого, прокурора, діє в межах тих повноважень, які встановлені діючим кримінальним процесуальним законом і не приймає до уваги доводи щодо законності, обґрунтованості та справедливості оскаржуваного рішення, оскільки вони можуть бути перевірені судом тільки в результаті розгляду скарги по суті.

Главою 26 КПК України, визначено порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування.

За змістом ч.3 ст.26 КПК України, слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень КПК України, при цьому сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, що визначені КПК України.

Територіальну підсудність скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора главою 26 розділу ІІІ КПК України не визначено.

Частиною 6 ст. 9 КПК України визначено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 306 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими ст. ст. 318-380 цього Кодексу, з урахуванням положень цієї глави.

Згідно з позицією, викладеною у листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.06.2016 № 223-1650/0/4-16, скарги на рішення, дії чи бездіяльність розглядаються за правилами Глави 26 КПК України слідчим суддею того місцевого суду, у межах юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, з урахуванням вимог ст.ст. 32, 33 КПК України щодо територіальної та інстанційної підсудності.

При цьому, норми чинного КПК України визначають, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Отже, виходячи з аналізу ст. 32 КПК України щодо територіальної підсудності слідує, що, у тому числі, і скарги на рішення, дії або ж бездіяльність слідчого, прокурора підлягають розгляду місцевим судом, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Згідно з положеннями ст. 38 КПК України, органами досудового розслідування (органами, що здійснюють досудове слідство і дізнання) є, зокрема, слідчі підрозділи органів Національної поліції.

Тобто, кримінальний процесуальний закон визначає органами досудового розслідування не службових осіб слідчих цих органів досудового розслідування, а відповідні державні установи слідчі підрозділи. Таким чином, територіальна підсудність визначається за місцем знаходження (реєстрації) відповідного державного органу, який є юридичною особою та в складі якого знаходиться слідчий підрозділ.

Такий висновок узгоджується з позиціями Верховного Суду, викладеними в ухвалах від 22.04.2020 у справі № 487/7605/19 (№ 51-1901впс20) та від 13.05.2020 у справі №643/7208/20 (№ 51-2272впс20).

Відповідно до Постанови ВР України від 17.07.2020 № 807-ХІ «Про утворення та ліквідацію районів», наказу голови Національної поліції України від 08.12.2020 № 955 «Про затвердження змін структури територіальних органів поліції» змінено структуру територіальних органів поліції.

Наказом начальника ГУНП в Житомирській області № 103 від 25.01.2021 «Про затвердження Положень про територіальні (відокремлені) підрозділи поліції ГУНП в Житомирській області» затверджено Положення про Житомирський районний відділ поліції ГУНП в Житомирській області, під територіальну юрисдикцію якого входить територія, що раніше перебувала під юрисдикцією Черняхівського відділення поліції Коростишівського ВП ГУНП в Житомирській області.

Зокрема, відповідно до наказу Національної поліції України від 08.12.2020 № 955 "Про затвердження змін структури територіальних органів поліції", наказу Національної поліції України від 16.12.2020 № 984 дск "Про організаційно штатні зміни в Головному управлінні Національної поліції в Житомирській області" Черняхівське відділення поліції Коростишівського ВП ГУНП в Житомирській області реорганізовано та створено новий структурний підрозділ "Відділ поліцейської діяльності № 1 Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області", який не є юридичною особою та у структурі якого посади слідчих, дізнавачів та оперуповноважених, ювенальної превенції відсутні.

Водночас суд зазначає, що Житомирське районне управління поліції ГУНП в Житомирській області знаходиться за адресою: м. Житомир, вул. Лесі Українки, 17.

Враховуючи вищевикладене, дана скарга територіально не відноситься до підсудності Черняхівського районного суду Житомирської області, а має розглядатись відповідним судом за місцем знаходження (реєстрації) відповідного державного органу, який є юридичною особою та в складі якого знаходиться слідчий підрозділ, а саме за місцем знаходження Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області - до Богунського районного суду міста Житомира.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК скарга повертається, якщо вона не підлягає розгляду в цьому суді. Повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом (ч.7 ст. 304 КПК України).

Керуючись ст. 304, 309, 392, 393, 395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Повернути скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність органу досудового розслідування щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, на підставі п.2 ч.2 ст.304 КПК України, та роз`яснити ОСОБА_2 право на звернення з аналогічною скаргою до Богунського районного суду міста Житомира (за місцем знаходження органу досудового розслідування).

Копію ухвали разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами невідкладно надіслати ОСОБА_2 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів.

Слідчий суддяОлег ЗБАРАЖСЬКИЙ