Справа № 953/5746/24
н/п 1-кс/953/4698/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"28" червня 2024 р. м. Харків

Слідчий суддя Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Харкові клопотання прокурора Київської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000994 від 20.06.2024 за ознаками складу кримінального правопорушення-злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України про арешт майна,

ВСТАНОВИВ:

26 червня 2024 року до Київського районного суду м. Харкова надійшло прокурора Київської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000994 від 20.06.2024 за ознаками складу кримінального правопорушення-злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України про арешт тимчасово вилученого майна, а саме: чоловічого светра світло сірого кольору з биркою, яка має надписи «арт. 174AI-09M-M, HOUSE » із забороною відчуження та розпорядження.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначає наступне.

Слідчим відділом Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 20.06.2024 за №0000994 за ознаками складу кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

20.06.2024 до Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області надійшла заява ОСОБА_4 про те, що 26.12.2023 невстановлена особа в період дії воєнного стану, перебуваючи в магазині "ІНФОРМАЦІЯ_5", який розташований в ТРЦ "Нікольський" за адресою: м. Харків, вул. Григорія Сковороди, 2-А, здійснила крадіжку майна, внаслідок чого спричинила матеріальну шкоду.

В ході досудового розслідування допитано в якості представника потерпілого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ( АДРЕСА_1 , к.т. НОМЕР_1 ), який повідомив, що 26.12.2023 після проведення інвентаризації виявлено нестачу однієї одиниці светра «арт.174AI-09M-M, HOUSE».

В подальшому в ході досудового розслідування допитано свідка ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (адреса проживання: АДРЕСА_2 . к.т. НОМЕР_2 .), який повідомив, що він придбав у малознайомого громадянина на ім`я ОСОБА_6 . Органом досудового розслідування встановлено, що громадянин на ім`я ОСОБА_6 є ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Після проведення допиту 25.06.2024 свідок ОСОБА_5 добровільно видав працівникам поліції майно, а саме: чоловічий светр світло сірого кольору з чорною вставкою та з биркою, яка має надписи «арт. 174AI-09M-M, HOUSE », який в подальшому був оглянутий, складений відповідний протокол та вилучений.

Органом досудового розслідування встановлено, що вказане майно належить ДП «ЛПП Україна Акціонерного товариства «ЛПП» , в особі його дорученого представника за довіреністю ОСОБА_4 .

Прокурор зазначає, що вилучений предмет, являється предметом вчинення даного кримінального правопорушення та відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України являється речовим доказом по даному кримінальному провадженню, а також у подальшому при проведенні досудового розслідування необхідні стороні обвинувачення для проведення ряду процесуальних та слідчих (розшукових) дій, та запобігання можливості їх приховування, пошкодження, знищення, використання, передачі та відчуження, тому на них необхідно накласти арешт з метою їх збереження відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК Україн

Прокурор в судове засідання не з`явилась, про місце, дату та час розгляду клопотання повідомлялась у встановленому законом порядку. До матеріалів клопотання долучено заяву про розгляд клопотання без її участі. Клопотання підтримує в повному обсязі та просить його задовольнити.

Представник власника майна в судове засідання не з`явився, до матеріалів клопотання долучено заяву про розгляд клопотання без його участі, не заперечує проти задоволення клопотання.

Неприбуття в судове засідання власника майна, слідчого, прокурора відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання.

На підставі ст. 107 ч. 4 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснюється у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб.

Слідчий суддя, дослідивши витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання та інші матеріали, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, доходить висновку про його задоволення з наступних підстав.

Слідчим відділом Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 20.06.2024 за №0000994 за ознаками складу кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Згідно із заявою ОСОБА_5 , останній добровільно надав працівникам поліції чоловічий светр світло сірого кольору з биркою, яка має надписи «арт. 174AI-09M-M, HOUSE », який він придбав у громадянина на ім`я ОСОБА_6 .

25.06.2024 року в ході огляду в приміщенні службового кабінету №211 Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області, ОСОБА_5 добровільно надав для огляду чоловічий светр світло сірого кольору з биркою, яка має надписи «арт.174AI-09M-M, HOUSE».

Постановою слідчого СВ ХРУП №1 ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_9 від 25.06.2024 року чоловічий светр світло сірого кольору з биркою, яка має надписи «арт.174AI-09M-M, HOUSE» визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000994 від 20.06.2024.

Доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, слідчою суддею не встановлено. Підстав сумніватися в співмірності такого обмеження права власності завданням кримінального провадження у слідчої судді не виникає.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.

Згідно положень ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення, або його спеціальну конфіскацію в порядку, встановленому законом.

Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони:

1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди;

2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення;

3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом;

4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до п. п. 1, 3 ч. 2 ст. 167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони є підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України, тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Беручи до уваги те, що незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню та встановленню істини в ході досудового розслідування по ньому, з метою збереження речових доказів, та для встановлення наявності чи відсутності фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження, суд вважає клопотання прокурора законним та обґрунтованим, а відтак таким, що підлягає задоволенню.

Питання щодо місця зберігання речових доказів вирішується слідчим у кримінальному провадженні на підставі вимог ст.100 КПК України та Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 19 листопада 2012 року №1104.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.131, 132, 170-173, 309, 369, 370, 371, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання прокурора Київської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000994 від 20.06.2024 за ознаками складу кримінального правопорушення-злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт шляхом заборони відчуження та розпорядження на тимчасово вилучене 25.06.2024 в ході проведення огляду майно, а саме: чоловічий светр світло сірого кольору з биркою, яка має надписи «арт. 174AI-09M-M, HOUSE ».

Майно, на яке накладено арешт зберігати відповідно до порядку, визначеному Постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012 «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».

Зобов`язати слідчого, який здійснює досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні, забезпечити виконання ухвали.

Ухвала про арешт майна виконується слідчим, прокурором негайно.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1