Справа № 626/1188/24
Провадження № 1-кс/626/533/2024
УХВАЛА

Іменем України

18 липня 2024 року м. Красноград

Слідчий суддя Красноградського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю: секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Красноградського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000055 від 11 січня 2024 року, відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець Дніпропетровської області, Софіївського району, села Мар`ївка, українець, громадянин України, проживаючий без реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 , безробітний, раніше не судимий, не одружений, якому було повідомлено про підозру у чиненні кримінального правопорушення злочину, передбаченого ст. 336 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

Досудовим розслідуванням встановлено, що відповідно до Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» та Указу Президента України №69/2022 «Про загальну мобілізацію» з 24.02.2022 на території України оголошено загальну мобілізацію.

08.01.2024 року, більш точний час не встановлено, ОСОБА_4 , який відповідно ч. 9 ст. 1 до Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» є військовозобов`язаним, під час воєнного стану, який відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про ведення воєнного стану в Україні», введений на території України отримав повістку для прибуття 09.01.2024 до ІНФОРМАЦІЯ_2 на 09:00 годину для відправлення до військової частини НОМЕР_1 .

Відповідно до ч. 3 ст. 22 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» під час мобілізації громадяни зобов`язані з`явитися до військових частин або на збірні пункти територіального центру комплектування та соціальної підтримки у строки, зазначені в отриманих ними документах.

Так, 09.01.2024 ОСОБА_4 , маючи прямий умисел, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, не маючи правових підстав на відстрочку від призову на військову службу під час мобілізації, будучи придатним до військової служби, згідно з довідкою військово-лікарської комісії від 08.01.2024 №5/29, з метою ухилення від мобілізації, без поважних на те причин не прибув до ІНФОРМАЦІЯ_2 в зазначений час та надав заява про відмову проходження військової служби у зв`язку з небажанням.

25 січня 2024 року ОСОБА_4 на підставі наявності достатніх доказів повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ст. 336 КК України, тобто в ухиленні від призову на військову службу за мобілізацією.

У вчиненні зазначеного злочину обґрунтовано підозрюється:

Винність ОСОБА_4 у вчиненні даного злочину підтверджується матеріалами досудового розслідування, а саме:

- протоколом допиту свідка ОСОБА_6 відповідно до якого встановлено, що на 08 січня 2024 року гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 була вручена повістка для прибуття до ІНФОРМАЦІЯ_2 з метою подальшого відрядження до військової частини НОМЕР_1 , однак останній відмовився від мобілізації;

Також у сторони обвинувачення є достатні підстави вважати, що існують ризики того, що підозрюваний ОСОБА_4 може:

1.Переховуватися від органів досудового розслідування та суду (п. 1 ст. 177 КПК України), з метою уникнення кримінальної відповідальності, оскільки він підозрюється у вчиненні злочину відповідальність за який передбачено у вигляді позбавлення волі від 3 до 5 років.

2.Вчинити інше кримінальне правопорушення (п. 5 ст. 177 КПК України), так як підозрюваний ОСОБА_4 , постійного заробітку не має, що може призвести до вчинення останнім інших злочинів

25.03.2024 слідчим СВ Красноградського РВП за погодженням прокурора Красноградської окружної прокуратури ОСОБА_3 було винесено постанову про зупинення досудового розслідування та оголошення підозрюваного ОСОБА_4 в розшук.

Запобігти вищевказаним ризикам можливо лише шляхом застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, що зможе гарантувати його належну процесуальну поведінку та забезпечить виконання завдань кримінального провадження відповідно до ст. 2 КПК України.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання та просив його задовольнити.

Підозрюваний просив обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час.

Слідчий суддя, вислухавши прокурора, підозрюваного, дослідивши додані до клопотання докази дійшов до такого висновку.

В силу ст. ст. 131, 132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

В судовому засіданні встановлено про наявність обгрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 вищевказаного кримінального правопорушення.

Так, обгрунтованість підозри підтверджується доказами які досліджені під час судового засідання, а саме: фактичними даними , які містяться у протоколі допиту свідка ОСОБА_6 , що на 08 січня 2024 року гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 була вручена повістка для прибуття до ІНФОРМАЦІЯ_2 з метою подальшого відрядження до військової частини НОМЕР_1 , однак останній відмовився від мобілізації;

За змістом положень ст. ст. 193, 194 КПК України, слідчий суддя на даній стадії кримінального судочинства не вправі вирішувати ті питання, які вирішує суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

Водночас, відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини слова «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи інформації, котрі могли би переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що конкретна особа, можливо вчинила злочин (п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України»).

З огляду на вказані положення закону, слідчий суддя, не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій підозрюваного, що є виключною прерогативою суду за результатами розгляду справи по суті, приходить до висновку про наявність в долучених до клопотання матеріалах кримінального провадження достатніх фактичних даних (фактів та інформації), які свідчать про можливу причетність ОСОБА_4 до вчинення інкримінованого кримінального правопорушення.

В судовому засіданні також встановлено, що дійсно підозрюваний може:

1. Переховуватися від органів досудового розслідування та суду (п. 1 ст. 177 КПК України), з метою уникнення кримінальної відповідальності, оскільки він підозрюється у вчиненні злочину відповідальність за який передбачено у вигляді позбавлення волі від 3 до 5 років.

3.Вчинити інше кримінальне правопорушення (п. 5 ст. 177 КПК України), так як підозрюваний ОСОБА_4 , постійного заробітку не має, що може призвести до вчинення останнім інших злочинів

Згідно з ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа.

Відповідно до п. 3 ст. 5 Європейської конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, кожна заарештована або затримана особа має право на судовий розгляд справи на судовий розгляд упродовж розумного строку чи звільнення від судового розгляду. Таке звільнення має бути обґрунтоване гарантіями явки до суду.

При цьому, відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливість запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування злочину (наявність або відсутність спроб ухилення від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).

Сама лише тяжкість вчиненого злочину, хоча і є визначаючим елементом при оцінці ризику ухилення від органу досудового розслідування та/або суду, однак не може бути достатньою підставою для законності тримання особи під вартою.

Органом досудового розслідування шляхом внесення відповідного клопотання ініційовано питання про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_4 найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Між тим, доводи клопотання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим п.п. 1,3 ч.1 ст. 177 КПК України, на наявність яких міститься посилання в клопотанні, не підтвердженні належними та об`єктивними даними і прокурором в судовому засіданні не доведені.

Як вбачається з документів, долучених до клопотання, як особа підозрюваний за місцем проживання характеризується посередньо, раніше до кримінальної відповідальності не притягався, на обліку у лікарів нарколога та психіатра не перебуває.

За таких обставин, хоча і враховуючи тяжкість злочину, характер та обставини висунутої ОСОБА_4 підозри, проте з огляду також на вищенаведені дані про особу підозрюваного, слідчий суддя приходить до висновку, що застосування до підозрюваного виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не викликано об`єктивною необхідністю і не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який йдеться в клопотанні слідчого, а відтак відмовляє в його задоволенні.

Оцінивши в сукупності всі вищезгадані обставини, слідчий суддя приходить до висновку, що запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту буде співмірним з існуючими в кримінальному провадженні ризиками, відповідатиме особі підозрюваного та тяжкості висунутої йому підозри і зможе забезпечити належне виконання ним процесуальних обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Приймаючи до уваги вищевикладене та керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

В задоволенні клопотанняслідчого СВ Красноградського РВП ГУНП в Харківській області л-та поліції ОСОБА_5 відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши йому залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , в період доби з 22:00 годин до 05:00 годин.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 обов`язки, передбачені ч.5 ст. 194 КПК України, а саме:

- прибувати за кожним викликом до слідчого, прокурора чи суду;

- не відлучатися із місця свого проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- утримуватися від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні, іншими особами, визначеними слідчим;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Визначити строк дії ухвали в межах строку досудового розслідування, а саме по 15 вересня 2024 року включно.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвалу передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного ОСОБА_4 .

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органів Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Красноградської окружної прокуратури ОСОБА_3 .

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя