Справа № 504/991/22
Номер провадження 1-кс/504/232/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.06.2024 рокусмт.Доброслав

Слідчий суддя Комінтернівського районного суду Одеської області ОСОБА_1 розглянувши клопотання представника військової частини НОМЕР_1 - ОСОБА_2 про скасування арешту майна, накладеного в рамках кримінального провадження,-

встановив:

До Комінтернівського районного суду Одеської області надійшло клопотання представника військової частини НОМЕР_1 - ОСОБА_2 про скасування арешту майна, накладеного в рамках кримінального провадження.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

З аналізу ст. 171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна /власник майна тощо/; перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт; мотивація чому слід скасувати арешт. Також, до клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими заявник обґрунтовує доводи клопотання.

Положенням кримінального процесуального законодавства України не врегульовано питання повернення заяви про скасування арешту майна.

Згідно з ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

З аналізу ст.ст. 171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна/власник майна тощо/; перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт; мотивація чому слід скасувати арешт.

Проте, заявник звернувся до слідчого судді із клопотанням про скасування арешту майна, однак не долучив до клопотання відповідну ухвалу про арешт майна, засвідчену належним чином, та доказів того, арештоване майно дійсно є власністю військової частини.

Матеріали клопотання не містять будь-яких письмових доказів щодо закриття кримінального провадження, в межах якого накладено арешт на відповідне майно, що крім іншого унеможливлює належне визначення територіальної юрисдикції при розгляді даного клопотання.

Беручи до уваги, що клопотання про скасування арешту майна подано без додержання вимог ст. 174 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку, що таке слід повернути для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст.170-175 КПК України,-

постановив:

Клопотання представника військової частини НОМЕР_1 - ОСОБА_2 про скасування арешту майна, накладеного в рамках кримінального провадження - повернути особі, яка його подала.

Повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1