ПЕТРИКІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 187/68/24
УХВАЛА

"29" лютого 2024 р. смт. Петриківка

Петриківський районний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань

ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , потерпілої ОСОБА_4 , обвинуваченого ОСОБА_5 , захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_6 в режимі відео конференції, законного представника обвинуваченого

ОСОБА_7 , розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000714 від 18.10.2023 року, за обвинуваченням неповнолітнього

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уроженець с. Миколаївка, не зареєстрований, адреса проживання АДРЕСА_1 , раніше не судимого у вчиненні кримінального правопорушення

передбаченого ч.1 ст.115 КК України

В С Т А Н О В И В

Прокурором заявлено клопотання про призначеного кримінального провадження до судового розгляду.

Потерпіла ОСОБА_4 вважає призначити кримінального провадження до судового розгляду.

Законного представник обвинуваченого ОСОБА_7 не заперечує призначити справу до суду.

Захисником обвинуваченого адвокатом ОСОБА_9

під час підготовчого судового засідання подане письмове клопотання про повернення обвинувального акту прокурору із посиланням на те, що обвинувальний акт та реєстр не відповідає ст.291 КПК України, а саме відсутністю гербової печатки на акті, що є порушенням реквизітів офіційного документу, обвинувальний акт не містить повного викладу фактичних обставин справи, форми вини, мотиву та способу вчинення злочину, прокурором не розписані складові злочину, прокурору слід конкретизувати конкретні дії ОСОБА_5 відносно потерпілого ОСОБА_10 , його умисел та намагання прихвати сліди злочину, що приводить до порушення презумпції невинуватості, в реєстрі матеріалів досудового розслідування не зазначено про вручення обвинуваченому клопотання про продовження запобіжного заходу, відомості про залучення захисника ОСОБА_6 , відсутні реквізити проведення процесуальних дій, не зазначено які саме предмети оглянути на досудовому слідстві.

Прокурор заперечував проти клопотання захисника так як обвинувальний акт відповідає вимогам ст.291 КПК України.

Потерпіла ОСОБА_4 покладається на розсуд суду.

Обвинувачений ОСОБА_5 підтримав клопотання адвоката.

Законний представник обвинуваченого ОСОБА_7 покладається на розсуд суду.

Заслухавши клопотання захисника, думку сторін, суд вважає відмовити в його задоволенні із наступних підстав.

Згідно ч. 2 ст. 291 КПК обвинувальний акт має містити такі відомості: 1) найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер; 2) анкетні відомості кожного обвинуваченого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); 3) анкетні відомості кожного потерпілого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); 3-1) анкетні відомості викривача (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); 4) прізвище, ім`я, по батькові та займана посада слідчого, прокурора; 5) виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення; 6) обставини, які обтяжують чи пом`якшують покарання; 7) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; 7-1) підстави застосування заходів кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, які прокурор вважає встановленими; 8) розмір витрат на залучення експерта (у разі проведення експертизи під час досудового розслідування); 8-1) розмір пропонованої винагороди викривачу; 9) дату та місце його складення та затвердження.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 91 КПК передбачено, що у кримінальному провадженні підлягає доказуванню подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення).

Згідно ч. 1 ст. 2 КПК завданнями кримінального провадження є у тому числі забезпечення повного розслідування.

Верховний Суд у постанові від 03.07.2019 у справі № 273/1053/17 зазначив, що кримінальний процесуальний закон не надає повноважень суду до ухвалення вироку чи іншого рішення по суті справи перевіряти правильність визначення прокурором обсягу обвинувачення, зобов`язувати його змінювати цей обсяг.

Визначення обсягу обвинувачення при направленні обвинувального акту до суду належить виключно до повноважень прокурора.

В постанові Верховного Суду від 29.03.2019 у справі № 686/18210/15-к зазначено, що для забезпечення права на ефективний захист в формулюванні обвинувачення мають бути зазначені ті обставини і з такою деталізацією, які необхідні й достатні для того, аби дозволити обвинуваченому ефективно захищатися від нього. Це не означає, що при формулюванні кожного обвинувачення мають бути зазначені всі без виключення обставини, наведені у переліку статті 91 КПК.

Це підтверджено і практикою Європейського суду з прав людини, на яку посилається захисник. У рішенні Маточча проти Італії зазначено, що хоча «обвинуваченому мають повідомити «в деталях» підставу обвинувачення проти нього, тобто суттєві факти, які свідчать проти нього і є підставою для обвинувачення і характер обвинувачення, а саме правову кваліфікацію цих суттєвих фактів»,[1]однак «обсяг «детальної» інформації, на який посилається [пункт (а) параграфу 3 статті 6 Конвенції], змінюється в залежності від особливих обставин кожної справи».[2]

Повернення обвинувального акту прокурору передбачає не формальну невідповідність такого акту вимогам закону, а наявність в ньому таких недоліків, які перешкоджають суду призначити судовий розгляд.

Рішення про повернення обвинувального акту прокурору суд приймає у тому випадку, якщо без усунення виявлених недоліків кримінальне провадження не може бути призначене до судового розгляду.

З урахуванням такої стадії судового розгляду, як підготовче судове засідання, будь-яка оцінка пред`явленого обвинувачення щодо його фактичного змісту є втручанням в оцінку доказів, що є процесуально неприпустимим.

До того ж, процесуальна оцінка зазначених вище обставин, згідно вимог чинного КПК України, можлива лише при ухваленні остаточного судового рішення, передбаченогост.373 КПК, тобто за наслідками лише судового розгляду кримінального провадження з дотриманням вимог, передбачених ст. 318-380 КПК України.

Якщо під час судового розгляду будуть встановлені нові фактичні обставини, то питання зміни обвинувачення можливо вирішити шляхом застосування вимог ст. 337-339 КПК.

На даній стадії судового провадження суд позбавлений процесуальної можливості надавати оцінку по суті повноті досудового розслідування, оскільки об`єктивне з`ясування всіх обставин справи здійснюється судом на стадії судового розгляду кримінального провадження.

В обвинувальному акті прокурором змістовно та послідовно викладено обставини кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, та формулювання обвинувачення, що в повному обсязі дозволяє стороні захисту зрозуміти суть пред`явленого обвинувачення.

Таким чином, виклад фактичних обставин та формулювання обвинувачення є достатніми для правильного розуміння обставин та реалізації права на захист. Наведені в обвинувальному акті фактичні дані у своїй сукупності дають повне уявлення стосовно кожного з елементів складу кримінального правопорушення, що у свою чергу, дає можливість зіставити фактичну складову обвинувачення з його юридичною формулою.

Посилання сторони захисту на суперечність, неконкретність та некоректність формулювання обвинувачення суд вважає безпідставним, оскільки зазначення в обвинувальному акті конкретних обставин кримінального правопорушення відноситься до дискреційних повноважень прокурора, у зв`язку з чим останній зазначає ті обставини, які вважає встановленими. Відсутність печатки на обвинувальному акту, не конкретизація слідчих дій реєстру матеріалів досудового розслідування, не долучення постанови про залучення захисника на що посилається захисник обвинувачення не порушує вимоги ст.291 КПК України, так як всі обставини кримінального правопорушення як з боку обвинувачення так і з боку захисту перевіряються в судовому засідання і надається оцінка в нарадчій кімнаті.

При цьому, з урахуванням такої стадії судового розгляду, як підготовче судове засідання, будь-яка оцінка пред`явленого обвинувачення щодо його фактичного змісту є втручанням в оцінку доказів, що є процесуально неприпустимим.

До того ж, процесуальна оцінка зазначених вище обставин, згідно з вимогами чинного КПК, можлива лише при ухваленні остаточного судового рішення, передбаченого КПК, тобто за наслідками лише судового розгляду кримінального провадження з дотриманням вимог, передбачених статтями 318-380 КПК України.

Якщо під час судового розгляду будуть встановлені нові фактичні обставини, то питання зміни обвинувачення можливо вирішити шляхом застосування вимог ст. 337-339 КПК.

Ураховуючи наведене, суд приходить до висновку щодо відсутності підстав для повернення обвинувального акту прокурору.

Кримінальне провадження підсудне Петриківському районному суду Дніпропетровської області, підстави для закриття кримінального провадження або його зупинення відсутні, обвинувальний акт складений у відповідності до вимог КПК.

Підстави для прийняття рішень, передбачених п.п. 1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України, відсутні.

Ураховуючи наведене, суд приходить до висновку щодо наявності підстав для призначення кримінального провадження до судового розгляду.

Керуючись ст. 291, 314, 369-372 КПК України, суд

УХВАЛИВ

У задоволенні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 про повернення обвинувального акту прокурору відмовити.

Призначити кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ст.115 ч.1 КК України до судового розгляду у відкритому судовому засіданні в приміщенні Петриківського райсуду Дніпропетровської області на 13 березня 2024 року на 13-00 годин.

У судове засіданні викликати сторони кримінального провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її оголошення. Заперечення проти ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене частиною першою ст. 392 КПК України.

Суддя ОСОБА_1