Виноградівський районний суд Закарпатської області
_____________________________________________________________________
Справа № 299/3580/24
У Х В А Л А

24.05.2024 року м.Виноградів

Слідчий суддя Виноградівського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у закритому судовому засіданні в залі суду клопотання дізнавача сектору дізнання ВП №1 Берегівського РВП Головного Управління Національної поліції в Закарпатській області капітана поліції ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, за № 0000267, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24.05.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 358 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

Дізнавач сектору дізнання ВП №1 Берегівського РВП Головного Управління Національної поліції в Закарпатській області ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором, звернулася до слідчого судді з відповідним клопотанням.

Клопотання обґрунтовується тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що 23 травня 2024 року до ч/ч ВП №1 Берегівського РВП ГУНП в Закарпатській області, надійшло повідомлення від працівника ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 про те, що 23 травня 2024 року о 10 год. 07 хв. в міжнародному пропуску службовому кабінеті ІНФОРМАЦІЯ_1 , що за адресою АДРЕСА_1 під час перевірки військово облікових даних громадянин України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований с. Яворів, Львівської області та фактично проживаючий АДРЕСА_2 , який пред`явив студентський квиток ІНФОРМАЦІЯ_3 від 02.02.2023 року виданого на ім`я ОСОБА_5 ; витяг з наказу №30/08-22б від 30.08.2022 року закріпленого печаткою ІНФОРМАЦІЯ_3 на його ж ім`я та контракт (угода) №224-05/22 від 30 серпня 2022 року. В ході перевірки у працівників ІНФОРМАЦІЯ_1 виникли сумніви, щодо дійсності даних документів. Виїздом СОГ в ході огляду місця події службового кабінету № ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою АДРЕСА_1 , виявлено та вилучено вищезазначені документи./

Відомості по даному факту було внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24 травня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України кримінального провадження № 0000267.

23 травня 2024 року дізнавачем СД відділення поліції №1 Берегівського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області капітаном поліції ОСОБА_3 , в період часу з 10 години 20 хвилин по 10 годину 45 хвилин, проведено огляд місця події службового кабінету № ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою АДРЕСА_1 , в ході якого було виявлено та вилучено: студентський квиток ІНФОРМАЦІЯ_3 від 02.02.2023 року; витяг з наказу №30/08-22б від 30.08.2022 року закріпленого печаткою Карпатського університету ім. ОСОБА_6 на його ж ім`я та контракт (угода) №224-05/22 від 30 серпня 2022 року на видані на ім`я ОСОБА_5 , які постановою дізнавача сектору дізнання сектору дізнання відділення поліції №1 Берегівського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області капітана поліції ОСОБА_3 визнано речовими доказами по кримінальному провадженні 0000267.

Студентський квиток Карпатського університету ім. Августина Волошина №127/023 від 02.02.2023 року; витяг з наказу №30/08-22б від 30.08.2022 року закріпленого печаткою Карпатського університету ім. ОСОБА_6 на його ж ім`я та контракт (угода) №224-05/22 від 30 серпня 2022 року на видані на ім`я ОСОБА_5 необхідні для проведення з ними експертних досліджень та ідентифікації винної особи.

Відповідно до п.п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, арешт майна є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Частиною 2 ст. 172 КПК України передбачено, що клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Вказане майно є доказом у кримінальному провадженні та необхідне для подальшого проведення експертиз. Крім цього, на вказаному майні збереглися сліди вчинення кримінального правопорушення, дослідження яких, шляхом призначення відповідних експертиз, необхідне для прийняття законного та обґрунтованого рішення у кримінальному провадженні. Не накладення арешту на майно може призвести до того, що власник майна відчужить його іншим особам, знищить, або пошкодить іншим чином, що призведе до неможливості його дослідження у кримінальному провадженні.

У відповідності до норм ч. 1 ст. 98 Кримінального процесуального кодексу України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

В даному випадку вилучене вищевказане майно є доказом вчинення кримінального правопорушення та зберегло на собі його сліди.

Метою накладення арешту є збереження речових доказів, з метою унеможливити розпоряджатися вищевказаним майном, щоб запобігти зникненню, втраті або пошкодженню відповідного майна.

Підставою для накладення арешту є те, що вилучене майно відповідно до ст.98 КПК України визнані речовими доказами згідно постанови слідчого, а тому виникла необхідність у кримінальному провадженні вжити заходи щодо збереження речових доказів у вигляді арешту вказаного майна та проведення експертиз.

Отже, виходячи з норм кримінального процесуального права, під час розслідування кримінального провадження, виникла необхідність у накладенні арешту на студентський квиток ІНФОРМАЦІЯ_3 від 02.02.2023 року; витяг з наказу №30/08-22б від 30.08.2022 року закріпленого печаткою Карпатського університету ім. ОСОБА_6 на його ж ім`я та контракт (угода) №224-05/22 від 30 серпня 2022 року на видані на ім`я ОСОБА_5 з метою збереження слідів вчинення кримінального правопорушення, та проведення відповідних експертиз, без права на відчуження, розпорядження та/або користування вказаним майном, оскільки існує сукупність підстав вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, у зв`язку із чим дізнавач просить суд вказане клопотання задоволити.

Дізнавач в судове засідання не з`явилася, однак подала письмову заяву про розгляд клопотання за її відсутності та про те, що подане клопотання про накладення арешту підтримує та просить суд таке задоволити.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до п.п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, арешт майна є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Частиною 2 ст. 172 КПК України передбачено, що клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів (ч.10 ст.170 КПК).

Окрім цього, ч. 2 ст. 9 КПК України передбачено, що прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Слідчий суддя погоджується з доводами дізнавача, що майно, зазначене у клопотанні про арешт майна підпадає під критерії визначені ст.167 КПК України та може бути підшукане, виготовлене, пристосоване чи використане як засіб чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди;

1) призначалися для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення;

2) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом;

3) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

За таких обставин клопотання про накладення арешту на майно є підставним та підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 170-173, 175, 309, 369-376 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на речові докази студентський квиток ІНФОРМАЦІЯ_3 від 02.02.2023 року; витяг з наказу №30/08-22б від 30.08.2022 року закріпленого печаткою Карпатського університету ім. ОСОБА_6 на його ж ім`я та контракт (угода) №224-05/22 від 30 серпня 2022 року на видані на ім`я ОСОБА_5 , які вилучено дізнавачем СД відділення поліції №1 Берегівського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області капітаном поліції ОСОБА_3 , в період часу з 10 години 20 хвилин по 10 годину 45 хвилин, в ході огляду місця події службового кабінету № ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою АДРЕСА_1 , з метою збереження речових доказів та проведення в подальшому судових експертиз, без права на відчуження, розпорядження та/або користування вказаним майном, оскільки існує сукупність підстав вважати, що вони є доказом кримінального правопорушення.

Ухвала про арешт майна виконується негайно.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу небуло подано.

Слідчий суддя ОСОБА_1