Справа № 947/2842/24
Провадження № 1-кс/947/5275/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.04.2024 року м. Одеси

Слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 підозрюваного ОСОБА_4 та захисника підозрюваного - адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Одесі клопотання прокурора Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 про продовження строку дії обов`язків передбачених ч.5 ст.194 КПК України в рамках кримінального провадження № 0000017 від 12.01.2024 року відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Балта Одеської області, громадянина України, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , не працевлаштованого, раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч 5 ст. 190, ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 27, ч. 3 ст.369 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

І. Суть клопотання

До Київського районного суду м. Одеси надійшло клопотання прокурора Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 про продовження строку дії обов`язків передбачених ч.5 ст.194 КПК України в рамках кримінального провадження № 0000017 від 12.01.2024 року відносно ОСОБА_4 ..

Досудовим розслідуванням встановлено, що слідчим управлінням ГУНП в Одеській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за № 0000017 від 12.01.2024, за підозрою ОСОБА_6 , ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 27, ч. 3 ст. 369 та ч. 2 ст. 15, ч. 5 ст. 190 КК України.

29.01.2024 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру за . 2 ст. 15, ч. 4 ст. 27, ч. 3 ст. 369 та ч. 2 ст. 15, ч. 5 ст. 190 КК України.

Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 02.02.2024 року відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 обрано запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою і визначений розміру застави в сумі 242 240 грн, а також визначені обов`язки.

02.02.2024 підозрюваний ОСОБА_4 звільнений з ДУ «Одеський слідчий ізолятор» в зв`язку із внесенням застави з покладенням обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України

11.03.2024 заступником керівника Одеської обласної прокуратури винесена постанова про продовження строку досудового розслідування до трьох місяців, до 19.04.2024, у кримінальному провадженні № 0000017 від 12.01.2024 за ознаками вчинення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 27, ч. 3 ст. 369 та ч. 2 ст. 15, ч. 5 ст. 190 КК України.

Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 13.03.2024 року продовжено строк дії обов`язків передбачених ст.194 КПК України до 18.04.2024 року включно.

Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 18.04.2024 року продовжено строк досудового розслідування до чотирьох місяців, до 19.05.2024, у кримінальному провадженні № 0000017 від 12.01.2024 року

Таким чином, наразі відносно підозрюваного ОСОБА_4 діють обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Сторона обвинувачення звертається до слідчого судді із клопотанням про продовження строку дії обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, щодо підозрюваного ОСОБА_4 , оскільки на теперішній час в рамках кримінального провадження ризики передбачені ст. 177 КПК України, що існували під час застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу не зменшилися, а завершити досудове розслідування не виявляється за можливе з об`єктивних причин.

ІІ. Позиція учасників судового засідання

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав в повному обсязі та просив його задовольнити.

Захисник та підозрюваний не заперечували, проти задоволення клопотання.

ІІІ. Мотиви слідчого судді

3.1 Вислухавши доводи учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.

3.2. Норми кримінального процесуального закону, якими керується слідчий суддя

Кримінальний процесуальний закон під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, передбачає можливість покладення на обвинуваченого одного або кількох обов`язків, визначених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Зазначені обов`язки можуть бути покладені на підозрюваного на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому ст. 199 КПК України, яка регулює порядок продовження строку тримання під вартою (ч. 7 ст. 194 КПК України).

Згідно з ч. 4 ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку дії обов`язків розглядається за правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Тобто вирішуючи питання про продовження строку дії обов`язків, слідчий суддя керується загальними приписами, якими врегульовано застосування запобіжних заходів.

Зокрема, ч. 2 ст. 177 КПК України передбачає, що слідчий суддя має встановити: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Крім того, положення ч. 3 ст. 199 КПК України орієнтують слідчого суддю додаткового оцінити:

- обставини, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують продовження строку дії обов`язків;

- обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали.

Згідно з визначеним Європейським судом прав людини поняття, обґрунтована підозра - це добровільне припущення про вчинення особою певного діяння, ґрунтується на об`єктивних відомостях, які можна перевірити у судовому розгляді та які спонукали б неупереджену та розумну людину вдатися до практичних дій, щоб з`ясувати, чи є така підозра обґрунтованою.

Підозра, виходячи з постанови Судової палати у кримінальних справах Верховного Суду України від 24.11.2016р. № 5 - 328 кс 16, є обґрунтованим припущенням про вчинення особою кримінального правопорушення.

У відповідності до норм КПК України, на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду провадження по суті, а саме питань пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи не винною у вчиненні злочину.

3.3. Обставини, встановлені слідчим суддею

19.01.2024 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру за ч.2 ст.15 ч.5 ст.190, ч.2 ст.15 ч.4 ст.27, ч.3 ст.369 КК України.

Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 02.02.2024 відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 обрано запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою і визначений розміру застави в сумі 242 240 грн, а також визначені обов`язки.

02.02.2024 підозрюваний ОСОБА_4 звільнений з ДУ «Одеський слідчий ізолятор» в зв`язку із внесенням застави з покладенням обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України

11.03.2024 заступником керівника Одеської обласної прокуратури винесена постанова про продовження строку досудового розслідування до трьох місяців, до 19.04.2024, у кримінальному провадженні № 0000017 від 12.01.2024 за ознаками вчинення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 27, ч. 3 ст. 369 та ч. 2 ст. 15, ч. 5 ст. 190 КК України.

Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 13.03.2024 року продовжено строк дії обов`язків передбачених ст.194 КПК України до 18.04.2024 року включно.

Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 18.04.2024 року продовжено строк досудового розслідування до чотирьох місяців, до 19.05.2024, у кримінальному провадженні № 0000017 від 12.01.2024 року.

3.4. Оцінка обґрунтованості підозри

Оцінюючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінальних правопорушень за наведених у повідомленні про підозру обставин, слідчий суддя керується стандартом доказування «обґрунтована підозра». Цей стандарт є менш суворим у порівнянні зі стандартом доказування «поза розумним сумнівом», який застосовується під час розгляду висунутого особі обвинувачення по суті, та не передбачає оцінку доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні злочину.

Як зазначав Європейський Суд з прав людини у рішеннях «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України» під обґрунтованою підозрою Європейський суд розуміє існуючі факти або інформацію, яка може переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити кримінальне правопорушення. Отже, факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення особі, але вони мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування та застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

На підставі оцінки сукупності наведених прокурором фактів та обставин суд лише визначає, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї запобіжного заходу.

На переконання слідчого судді, наведені прокурором обставини та надані на їх підтвердження матеріали свідчать про існування достатніх підстав вважати, що сталися події зазначених кримінальних правопорушень, які дали підстави для повідомлення ОСОБА_4 про підозру, та останній має зв`язок з цими подіями.

-Такі висновки слідчого судді підтверджуються наданими прокурором матеріалами, зокрема: протоколом допиту свідка ОСОБА_7 який надав свідчення про те, що його знайомий ОСОБА_6 повідомив, що він володіє зв`язками в Офісі Генерального прокурора та підшукує осіб, які мають бажання працевлаштуватися в органах прокуратури. В подальшому останній спільно зі знайомим на ім`я ОСОБА_8 (в ході досудового розслідування встановлено анкетні дані - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ) схилив, шляхом вмовляння, ОСОБА_7 та його знайому ОСОБА_9 до надання йому разом з ОСОБА_4 неправомірної вигоди 19.01.2024 у сумі 35 000 доларів США для передачі її частини уповноваженим службовим особам за працевлаштування ОСОБА_9 в окружній прокуратурі;

-протоколом пред`явлення особи для впізнання, яким зафіксований факт впізнання свідком ОСОБА_7 . ОСОБА_10 як особи, яка 18.01.2024 при особистій зустрічі запевнила ОСОБА_9 та його в добропорядності своїх намірів стосовно допомоги шляхом посередництва в наданні неправомірної вигоди уповноваженим службовим особам з метою її безперешкодного працевлаштування в органах прокуратури;

-протоколом допиту потерпілої ОСОБА_9 , яка надала свідчення про те, що бажає працювати в органах прокуратури. Її приятель ОСОБА_7 повідомив, що його знайомий ОСОБА_6 може надати допомогу при працевлаштуванні в органи прокуратури. При особистій зустрічі з ОСОБА_6 і ОСОБА_4 , останні шляхом обману переконали її у добропорядності своїх намірів, і спонукали останню передати їм грошові кошти в сумі 35 000 доларів США за сприяння у її працевлаштуванні в органах прокуратури і схиляли її до надання неправомірної вигоди, гарантувавши їй безперешкодне проходження всіх етапів відбору на зайняття посади прокурора в окружній прокуратурі м. Одеси;

-протоколом пред`явлення особи для впізнання, яким зафіксований факт впізнання потерпілою ОСОБА_9 . ОСОБА_10 як особи, яка 18.01.2024 при особистій зустрічі запевнила її в добропорядності своїх намірів стосовно допомоги шляхом посередництва в наданні неправомірної вигоди уповноваженим службовим особам з метою її безперешкодного працевлаштування в органах прокуратури;

-протоколом допитів свідків ОСОБА_11 та ОСОБА_12 , які надали свідчення, що під час документування злочинної діяльності ОСОБА_6 присутні на паркувальному майданчику ТРЦ «Мегадом» за адресою м. Одеса, вул. Толбухіна, 135/3 . Так, після того, як ОСОБА_13 сів в автомобіль марки AUDI білого кольору д.н.з. НОМЕР_1 за кермом якого була невстановлена особа і почали швидкий рух з порушеннями правил дорожнього рух, викинувши з вікна автомобіля згорток з грошима, які ОСОБА_13 передав ОСОБА_7

-протоколом огляду місця події від 19.01.2024, яким зафіксований факт виявлення і вилучення грошових коштів, переданих в якості неправомірної вигоди ОСОБА_7 . ОСОБА_6 ;

-огляду та вручення грошових коштів від 19.01.2024, відповідно до якого кількість, номінал, серія і номери купюр, які надавалися заявником в якості неправомірної вигоди ОСОБА_6 , співпадають з вилученими купюрами в ході огляду місця події від 19.01.2024;

-протоколом негласних слідчих (розшукових) дій, а саме протоколом аудіо-, відеоконтролю особи, в якому зафіксовано дії ОСОБА_4 , як особи, яка 17.04.2024 та 18.01.2024 при особистих зустрічах запевнила ОСОБА_9 та ОСОБА_7 в добропорядності своїх намірів щодо допомоги шляхом посередництва в наданні неправомірної вигоди уповноваженим службовим особам з метою безперешкодного працевлаштування ОСОБА_9 в органах прокуратури;

Відомості, які містяться у наведених матеріалах, узгоджуються з обставинами, зазначеними у повідомленні про підозру, підтверджують їх, та у своїй сукупності дають вагомі підстави для висновку про обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.15 ч.5 ст.190, ч.2 ст.15 ч.4 ст.27, ч.3 ст.369 КК України.

Слід наголосити, що стандарт доказування «обґрунтована підозра» обмежує міру, до якої слідчий суддя може оцінювати обставини, відомості про які надані сторонами. Ті докази, які б під час судового розгляду могли б бути приводом для розумного сумніву, під час оцінки обґрунтованості підозри не переконують слідчого суддю в іншому.

3.5. Щодо наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Клішин проти України» наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.

Обґрунтовуючи клопотання, прокурор послався на існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, отже слідчий суддя має оцінити їх наявність, зокрема:

- переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду;

- знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

- незаконно впливати на свідків, експерта у цьому ж кримінальному провадженні;

- перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

- вчинити інше кримінальне правопорушення.

3.6. Щодо ризику переховуватись від органів досудового розслідування та суду

Слідчий суддя вважає обґрунтованими доводи прокурора про те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке згідно класифікації, передбаченої ст. 12 КК України, належить до тяжких злочинів. Також слід врахувати, що зазначене кримінальне правопорушення приміткою до ст. 45 КК України віднесене до корупційних, що виключає застосування інститутів звільнення від відбування покарання з випробуванням (ч. 1 ст. 75 КК України) та призначення більш м`якого покарання, ніж передбачено законом (ч. 1 ст. 69 КК України).

На переконання слідчого судді, очікування можливого суворого покарання саме по собі може бути реальним мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Це твердження узгоджується з позицією Європейського суду з прав людини, який зазначав, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування (п. 80 рішення у справі «Ілійков проти Болгарії»).

Разом з тим, сама лише тяжкість кримінального правопорушення та суворість можливого покарання без врахування інших факторів не є достатньою підставою для висновку про наявність такого ризику.

Слідчий суддя вважає обґрунтованими доводи прокурора про те, що з метою ухилення від притягнення до кримінальної відповідальності підозрюваний ОСОБА_4 являється колишнім працівником органів прокуратури, з його слів має широке коло корупційних зв`язків в правоохоронних органах, що свідчить про реальну можливість впродовж тривалого часу ухилятися від кримінальної відповідальності та в такий спосіб переховуватись від органів досудового розслідування та суду

Наведені обставини у своїй сукупності свідчать про обґрунтованість доводів прокурора щодо існування зазначеного ризику.

3.7. Щодо ризику незаконно впливати на свідків, експертів у кримінальному провадженні

Під час оцінки цього ризику слідчий суддя виходить з того, що:

- по-перше, показання свідків, як тих, що вже допитані в ході досудового розслідування, так і тих, які можуть бути допитані у подальшому, є процесуальними джерелами доказів (ч. 2 ст. 84 КПК України) та можуть мати важливе значення в контексті предмету доказування у цьому кримінальному провадженні;

- по-друге, встановлена кримінальним процесуальним законом процедура отримання показань свідків передбачає безпосереднє сприйняття їх судом у судовому засіданні (ст. 23, 224 КПК України). Отже, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Наведені обставини свідчать про обґрунтованість доводів прокурора в частині наявності ризику незаконного впливу на свідків та експертів у цьому кримінальному провадженні.

Наявність зазначеного ризику обґрунтовується характером та обставинами вчинення інкримінованого ОСОБА_4 злочину, зокрема, залучення на окремих його етапах інших осіб, використання службових зв`язків. Викладене свідчить про існування ризику впливу на цих осіб з боку підозрюваного з метою підбурювання їх до дачі неправдивих показань.

3.8. Щодо ризику перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином

Слідчий суддя вважає обґрунтованими доводи прокурора про те, що підозрюваний може використовувати інші форми протидії здійсненню досудового розслідування та встановленню обставин кримінального правопорушення. Зокрема, зазначений ризик може бути реалізований підозрюваним з використання займаної ним посади, обізнаності з матеріалами досудового розслідування, які стали відомі йому у зв`язку з набуттям статусу підозрюваного.

3.9. Щодо неможливості завершити досудове розслідування до закінчення дії попередньої ухвали

Прокурор послався на неможливість закінчення досудового розслідування до завершення строку дії попередньої ухвали щодо покладених на підозрюваного обов`язків. Зокрема, наголосив на необхідності:

-отримати висновки експерта за результатами проведення призначених комп`ютерно-технічних експертиз;

-отримати висновок експерта за результатами проведення призначеної судової транспортно-трасологічної експертизи;

-отримати висновки експертів за результатами проведення судово-імунологічних експертиз;

-допитати в якості свідків осіб, у власності та користуванні яких перебував автомобіль AUDI A6;

-вирішити питання про зняття грифу секретності з документів, які стали підставою для проведення заходів, передбачених Главою 21 КПК України та долучити їх до матеріалів кримінального провадження;

-у разі необхідності із урахуванням нових виявлених обставин, додатково допитати свідків, підозрюваних за обставинами кримінального провадження;

-виконати вимоги, передбачені ст.ст. 290, 291 КПК України.

На переконання слідчого судді, зазначені процесуальні дії безпосередньо стосуються обставин кримінального правопорушення та спрямовані на їх повне та всебічне з`ясування. Їх обсяг є суттєвим та сторона обвинувачення об`єктивно потребуватиме значного часу для їх проведення.

Також обґрунтованим є твердження прокурора про необхідність детального опрацювання матеріалів, отриманих від операторів та провайдерів транспортних телекомунікаційних мереж, їх аналізу, з`ясування їх взаємозв`язку з іншими доказами та за результатом опрацювання - здійснення допиту підозрюваного у кримінальному провадженні та інших свідків.

Викладене свідчить на користь висновку щодо неможливості завершити досудове розслідування у межах строку дії покладених на підозрюваного обов`язків.

3.10. Висновки слідчого судді

Ані сторона захисту, ані сторона обвинувачення не повідомили слідчого суддю про зміну обставин, які стали підставою для застосування запобіжного заходу.

Слідчий суддя враховує, що згідно з усталеною практикою Європейського Суду з прав людини з плином часу інтенсивність ризику позапроцесуальної поведінки підозрюваного зменшується. Разом з тим, ступінь зменшення ризиків не досяг того рівня, який переконав би слідчого суддю у відсутності підстав для продовження строку дії покладених на ОСОБА_4 обов`язків.

Також слідчий суддя враховує позицію сторони захисту, зокрема самого підозрюваного, який не заперечував проти продовження дії покладених на нього обов`язків.

З метою мінімізації ризиків, встановлених у судовому засіданні, а також запобігання позапроцесуальній поведінці підозрюваного, наявні підстави для покладення на ОСОБА_4 обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України та необхідність покладення яких була доведена стороною обвинувачення.

Зазначені у клопотанні обов`язки релевантні встановленим ризикам та здатні їм запобігти.

Запропонований прокурором строк продовження обов`язків до 18 травня 2024 року відповідає потребам досудового розслідування в частині обсягу слідчих дій, які необхідно здійснити для його завершення. Також цей строк перебуває в межах строку досудового розслідування, визначеного ухвалою слідчого судді.

За таких обставин клопотання прокурора слід задовольнити.

На підставі вище викладеного та керуючись ст .ст. 181, 199, 372 КПК України, -

У Х В А Л И В :

Клопотання прокурора Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 про продовження строку дії обов`язків передбачених ч.5 ст.194 КПК України в рамках кримінального провадження № 0000017 від 12.01.2024 року відносно ОСОБА_4 - задовольнити.

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , продовжити строк дії визначених ухвалою слідчого судді про обрання запобіжного заходу від 02.02.2024 року обов`язків до 18 травня 2024 року включно.

У разі порушення підозрюваним ОСОБА_4 вказаних обов`язків, а також його процесуальних обов`язків підозрюваного з явки за першою вимогою слідчого, прокурора чи суду, або не повідомлення ним про зміну місця свого проживання слідчому, прокурору чи суду, внесену заставу, ким би її не було внесено, буде звернуто у доход держави, та вирішено питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого більш суворого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1