У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 червня 2024 року м. Миколаїв

Миколаївський апеляційний суд у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

за участю секретаря ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу підозрюваного ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Заводського районного суду м. Миколаєва від 03 червня 2024 року, якою щодо

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Херсон, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307 КК України,

продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 16.06.2024 року, в межах строку досудового розслідування.

учасники судового провадження:

прокурор ОСОБА_6

підозрюваний ОСОБА_5

захисник ОСОБА_7

(в режимі відео-конференції з використанням власних технічних засобів в системі «EasyCon» )

В с т а н о в и в :

Короткий зміст вимог апеляційної скарги.

В апеляційній скарзі ОСОБА_5 просить ухвалу слідчого судді скасувати, постановити нову ухвалу, якою застосувати до нього більш м`який запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою у вигляді домашнього арешту.

Короткий зміст судового рішення суду першої інстанції:

Ухвалою слідчого судді продовжено ОСОБА_5 , строк тримання під вартою до 16.06.2024 включно.

Узагальнені доводи апеляційної скарги захисника.

Не погоджуючись з рішенням слідчого судді, щодо продовження йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, ОСОБА_5 зазначає, що суд не встановив чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним інкримінуємого злочину, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Стверджує, що слідчим в порушення вимог закону не додано до клопотання доказів, на які він посилається на обґрунтування підозри, також слідчий не ознайомлює його з матеріалами провадження, чим порушує його право на захист.

Наголошує, що злочину не вчиняв та не має жодного відношення до протиправної діяльності.

Вказує, що приймаючи рішення про продовження відносно нього строку дії запобіжного заходу слідчий суддя формально послався на наявність ризиків та належним чином не дослідив матеріали кримінального провадження.

Зауважує, що позитивно характеризується за місцем проживання та до нього можливо застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Встановлені судом першої інстанції обставини.

Під час розгляду клопотання слідчого про продовження відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу, слідчим суддею встановлені наступні обставини.

СУ ГУНП в Херсонській області здійснюється досудове розслідування за ч. 3 ст.307 КК України у кримінальному провадженні № 0001025 у відношенні ОСОБА_5 .

За версією органу досудового розслідування, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, а саме: незаконне придбання, зберігання з метою збуту, а також незаконний збут наркотичних засобів, вчинені повторно, організованою групою.

26.04.2024 р. ОСОБА_5 повідомлений про зміну раніше повідомленої підозри та про нову підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.307 КК України.

Ухвалою слідчого судді Заводського районного суду міста Миколаєва від 29.04.2024, відносно ОСОБА_5 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 06.06.2024 року.

Ухвалою слідчого судді Заводського районного суду міста Миколаєва від 01.03.2024 строк досудового розслідування у кримінальному проваджені № 0001025 від 15.06.2023 продовжено до шести місяців, а саме до 06.06.2024 включно.

Слідчий звернувся до суду з клопотанням про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 в обґрунтування клопотання зазначив, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які були встановлені при обранні запобіжного заходу відносно підозрюваного не зменшились та продовжують існувати та їм неможливо запобігти шляхом застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу. Разом з тим, є необхідність ознайомлення ОСОБА_5 з матеріалами кримінального провадження, направлення обвинувального акту до суду, із м. Миколаєва до Херсонського міського суду Херсонської області, а також час для призначення судом підготовчого судового засідання.

Задовольняючи клопотання слідчого, слідчий суддя дійшов висновку, що прокурором доведено наявність всіх обставин, передбачених ч.3 ст.199 КПК України, тобто наявність обставин, які свідчать про те, що заявлені ризики не зменшились, що виправдовує тримання підозрюваного під вартою, а також наявність обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу та вважав за необхідне продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 16.06.2024 року.

Встановлені судом апеляційної інстанції обставини.

Заслухавши доповідь судді, пояснення учасників процесу, вивчивши матеріали кримінального провадження, апеляційний суд дійшов наступного.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо особи міститься і в положеннях ст. ст. 177, 178, 183, 194 КПК України.

Згідно з положеннями ст. 197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування, передбаченого законодавством, за умови доведення прокурором в клопотанні поданому до суду в порядку ст. 199 КПК України, обставин, які свідчать про те, що заявлені ризики не зменшилися, або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою, а також обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення строку дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Під час апеляційного розгляду, встановлено, що рішення слідчим суддею прийнято з дотриманням зазначених вимог національного та міжнародного законодавства.

За версією органу досудового розслідування, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, а саме: незаконне придбання, зберігання з метою збуту, а також незаконний збут наркотичних засобів, вчинені повторно, організованою групою.

26.04.2024 р. ОСОБА_5 повідомлений про зміну раніше повідомленої підозри та про нову підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.307 КК України.

Ухвалою слідчого судді Заводського районного суду міста Миколаєва від 29.04.2024, відносно ОСОБА_5 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 06.06.2024 року.

Ухвалою слідчого судді Заводського районного суду міста Миколаєва від 01.03.2024 строк досудового розслідування по кримінальному провадженню № 0001025 від 15.06.2023 продовжено до шести місяців, а саме до 06.06.2024 включно.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні зазначеного кримінального правопорушення підтверджується наявними в матеріалах кримінального провадження доказами.

Слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

Достатність доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення є оціночними поняттями.

Колегія суддів вважає, що слідчий суддя прийшов до вірного висновку, що наявні в матеріалах кримінального провадження докази здатні переконати об`єктивного спостерігача у тому, що ОСОБА_5 міг вчинити кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 307 КК України, а отже підтверджують наявність обґрунтованої підозри.

За такого доводи ОСОБА_5 щодо необґрунтованості підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 307 КК України, не є слушними.

Задовольняючи клопотання слідчого, слідчий суддя вірно зазначив, що на даний час не зменшився ризик переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду оскільки, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за вчинення якого передбачена відповідальність у виді позбавлення волі на строк до дванадцяти років, а тому з метою уникнення кримінальної відповідальності підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

Крім того, продовжує існувати ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, незаконного впливу підозрюваного на свідків у цьому кримінальному провадженні. Так, за змістом ч. 1 ст. 23 КПК України, суд досліджує докази безпосередньо, показання учасників кримінального провадження суд отримує усно, а відповідно до ч. 4 ст. 95 КПК України, суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них. Тобто ризик впливу на свідків та потерпілих існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом. За таких обставин заборона спілкуватися з певними визначеними особами як наслідок встановлення ризику впливу на них - це об`єктивна необхідність забезпечення недоторканості показань інших учасників кримінального провадження, які мають доказову цінність. За таких умов слідчий суддя прийшов до вірного висновку про достатню вірогідність ризику впливу на свідків, оскільки не будучи обмеженим у вільному спілкуванні з вказаними особами підозрюваний може здійснювати на них вплив з метою їх спонукання до ненадання показань, перекручування або спотворення обставин, які їм відомі.

Також прокурором у судовому засіданні суду першої інстанції доведено існування ризику, передбаченого п. 5 ч.1 ст. 177 КПК України, з урахуванням відомостей про особу підозрюваного, який раніше судимий, підозрюється у скоєні кримінального правопорушення, пов`язаного із незаконним придбанням та зберіганням психотропних речовин з метою збуту, що передбачає наявність корисливого мотиву в його діях та дає підстави вважати, що він може продовжити свою злочинну діяльність з метою власного збагачення.

Вищезазначені обставини вказують на те, що на даний час ризики встановлені слідчим суддею при обранні запобіжного заходу не зменшились та продовжують існувати.

Судом оцінено репутацію підозрюваного, а саме те, що підозрюваний ніде фактично не працює, раніше судимий, не має постійного джерела доходів, не має міцних соціальних зв`язків.

Ухвалою слідчого судді Заводського районного суду міста Миколаєва від 01.03.2024 строк досудового розслідування по кримінальному провадженню № 0001025 від 15.06.2023 продовжено до шести місяців, а саме до 06.06.2024 включно.

23.05.2024 досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001025 від 15.06.2023 було завершене, про що було повідомлено сторони кримінального провадження, підозрюваний ОСОБА_5 ознайомлюється з матеріалами кримінального провадження. З дня відкриття матеріалів сторонам кримінального провадження, тобто 23.05.2024 залишився строк досудового розслідування терміном 14 днів.

Відповідно до ч.5 ст.219 КПК України строк ознайомлення з матеріалами досудового розслідування сторонами кримінального провадження в порядку, передбаченому ст.290 цього Кодексу, не включається у строки досудового розслідування.

Таким чином, на час розгляду слідчим суддею клопотання про продовження строку тримання під вартою, досудове розслідування у кримінальному проваджені тривало,з урахуванням обсягу матеріалів кримінального провадження, його складності, була необхідність в ознайомленні з матеріалами кримінального провадження у повному обсязі, а також складанні обвинувального акта.

Вказані обставини, виправдовують подальше тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , а жоден з більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, на даному етапі досудового розслідування не зможе запобігти встановленим ризикам.

Істотних порушень вимог КПК України, які б перешкодили чи могли перешкодити слідчому судді постановити законну та обґрунтовану ухвалу, колегією суддів апеляційної інстанції не встановлено.

З урахуванням викладеного, доводи апеляційної скарги підозрюваного щодо незаконності та необґрунтованості ухвали слідчого судді є безпідставними.

Зважаючи на викладене, рішення слідчого судді є законним і обґрунтованим, оскільки постановлене згідно норм матеріального права з ретельним дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених КПК України та ухвалене на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені достатніми даними, дослідженими та об`єктивно оціненими судом, в порядку та в межах, передбачених на даній стадії кримінального провадження, натомість доводи та твердження апелянта, про які йдеться в поданій апеляційній скарзі, колегія суддів апеляційної інстанції вважає безпідставними, в зв`язку з чим приходить до остаточного висновку про залишення поданої апеляційної скарги без задоволення.

Керуючись ст. ст. 117, 376, 405, 407, 422, 424, 532 КПК України, апеляційний суд,

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу підозрюваного ОСОБА_5 - залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Заводського районного суду м. Миколаєва від 03 червня 2024 року, щодо ОСОБА_5 , - залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий

Судді