Справа №710/666/24
Номер провадження 1-кп/710/109/24
УХВАЛА

14.05.2024 м. Шпола

Шполянський районний суд Черкаської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

учасники процесу:

прокурор Шполянського відділу Звенигородської окружної прокуратури ОСОБА_3

захисник ОСОБА_4 ,

обвинувачений ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в приміщенні Шполянського районного суду Черкаської області в залі суду клопотання про продовження запобіжного заходу у кримінальному проваджені №0000185 від 15.02.2024 відносно ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

ВСТАНОВИВ:

В провадження Шполянського районного суду Черкаської області перебуває вище вказане кримінальне провадження.

У підготовчому судовому засіданні 14.05.2024 прокурор заявив клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В обґрунтування клопотання зазначено, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України - вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

15.02.2024 ОСОБА_5 , затримано в порядку ст. 208 КПК України.

16.02.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

16.02.2024 слідчим суддею Звенигородського районного суду Черкаської області відносно ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 14.04.2024 включно.

11.04.2024 слідчим суддею Звенигородського районного суду Черкаської області відносно ОСОБА_5 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 16.05.2024 включно.

Обираючи та продовжуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, судом було враховано наявність обґрунтованої підозри у вчинені ОСОБА_5 кримінального правопорушення та наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Також, судом враховано міцність соціальних зв`язків, особливості життєдіяльності підозрюваного, що свідчать про значний ступінь наявності ризику залишення підозрюваним свого постійного місця проживання, що окрім переховування створює ризик перешкоджання своєчасному здійсненню судового розгляду.

На момент обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 офіційно ніде не працював, не мав міцних соціальних зв`язків, зловживав спиртними напоями. При цьому, спосіб вчинення кримінального правопорушення, його наслідки, поведінка ОСОБА_5 та обставини його життєдіяльності, свідчать про відсутність гарантій належної правомірної процесуальної поведінки з його боку під час здійснення кримінального провадження та необхідність застосування до нього суттєвих заходів процесуального примусу.

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії передбачені частиною першою цієї статті.

Строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 закінчується 16.05.2024. Передбачені у п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КГЖ України ризики, які були враховані судом при обранні запобіжного заходу, продовжують існувати і виправдовують подальше продовження строку дії відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Так, встановлено наявність ризиків, передбачених у п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: Переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду (п.1 ч. 1 ст. 177 КПК України). ОСОБА_5 ніде не працює, не має стійких соціальних зв`язків, обґрунтовано обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавленням волі на строк до 15 років. Знаючи про тяжкість покарання, що може йому загрожувати у разі доведення винуватості, з метою уникнення відповідальності, може переховуватися від суду. Тяжкість ймовірного покарання особливо сильно підвищують ризик переховування від суду. Незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні (п. З ч. 1 ст. 177 КПК України). Існування ризику впливу на свідків у кримінальному провадженні підтверджується тим, що під час досудового розслідування допитано його односельців в тому числі близьких родичів, серед яких вітчим останнього, а тому перебуваючи на волі може незаконно впливати на них з метою уникнення кримінальної відповідальності, оскільки на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні. Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК). Тобто ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на всіх стадіях до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом, крім випадків неможливості отримання безпосередньо судом таких показань внаслідок обставин, пов`язаних із введенням воєнного стану на території України.

Менш суворі запобіжні заходи не достатні для запобігання вищевказаним ризикам

У зв`язку з викладеним прокурор просив продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою терміном на 2 місяці та не визначити розмір застави на підставі ч. 4 ст. 183 КПК України.

У судовому засіданні прокурор підтримав подане ним клопотання про продовження запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою, на два місяці.

Обвинувачений ОСОБА_5 просив змінити запобіжний захід на більш м`який. Вказував, що вливати на свідків він не буде, а також не буде переховуватись від суду.

Захисник підтримав позицію підзахисного та просив змінити запобіжний захід на цілодобовий домашній арешт.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження, суд зазначає.

Відповідно до ч.3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Згідно ч. 1, 2 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Згідно із ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування або суду; знищення, схову або спотворення будь-яких речей чи документів, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконного впливу на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчиняти інше кримінальне правопорушення або продовжити правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

За змістом закону, відповідно до ст.178 КПК України, при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу (його продовження) враховується вагомість наявних доказів про вчинення кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків обвинуваченого в місці його постійного проживання, наявність в нього родини й утриманців; наявність постійного місця роботи, навчання; репутацію та майновий стан обвинуваченого; наявність судимостей; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки.

Відповідно до вимог ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Ухвалою від 16.02.2024, слідчого судді Звенигородського районного суду Черкаської області щодо ОСОБА_5 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою терміном до 14.04.2024.

Ухвалою від 11.04.2024 слідчого судді Звенигородського районного суду Черкаської області щодо ОСОБА_5 було продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою терміном до 16.05.2024

На час розгляду питання щодо доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою ризики, які були підставою для обрання заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді триманні під вартою відносно обвинуваченого, не зменшилися, а саме: можливе переховування обвинуваченого від суду, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадження.

Санкція п. 13, ч. 2 ст. 115 КК України передбачає покарання у виді позбавленням волі на строк від семи до п`ятнадцяти років позбавлення волі. Відповідно до ч.6 ст. 12 КК України означений злочин є особливо тяжким злочином. Термін запобіжного заходу у виді тримання під вартою обраного ОСОБА_5 закінчується 16.05.2024. До цього часу у кримінальному провадженні допит свідків не проводився, будь-якої інформації про зменшення чи відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, для застосування стосовно обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, в судовому засіданні не встановлено, тому клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 задовольнити.

Згідно ст.183 ч.1 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Відповідно до ч.3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до п.1 ч.4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

На підставі наведеного, керуючись 176 - 178, 182, 183, 184, 186, 194, 196, 197, 205, 315, 372, 392, 395, 532 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченому у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на два місяці з утриманням в ДУ «Черкаський слідчий ізолятор» УДПтС України до 14.07.2024, про що оголосити йому негайно під розписку.

Строк дії ухвали до 14.07.2024 включно.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1