Дата документу 03.06.2024 Справа № 317/4120/17
ЗАПОРІЗЬКИЙ Апеляційний суд
Провадження №11-о/807/1/24
Єдиний унікальний №317/4120/17Суддя-доповідач в апеляційній інстанції ОСОБА_1 .
УХВАЛА

про відмову у відкритті провадження

03 червня 2024 року м.Запоріжжя

Суддя судової палати з розгляду кримінальних справ Запорізького апеляційного суду ОСОБА_1 , перевіривши позовну заяву ОСОБА_2 щодо перегляду судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами,

в с т а н о в и в

30.05.2024 року до Запорізького апеляційного суду надійшла «позовна заява» ОСОБА_2 щодо перегляду судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

За змістом вказаної заяви, ухвалою Запорізького районного суду Запорізької області від 29 листопада 2021 року задоволено заяву ОСОБА_2 та замінено сторону боржника у виконавчому провадженні №58035249 з ОСОБА_3 , як вибулої сторони, на ОСОБА_4 .

Ухвалою Запорізького апеляційного суду від 08 червня 2022 року задоволено апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_4 , ухвалу Запорізького районного суду Запорізької області від 29 листопада 2021 року скасовано, постановлено нову ухвалу, якою в задоволенні заяви ОСОБА_2 про заміну боржника у виконавчому провадженні №58035249 відмовлено.

В позовній заяві про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами ОСОБА_2 просила ухвалу Запорізького районного суду Запорізької області від 29 листопада 2021 року задовольнити; апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_4 скасувати; постановити нову ухвалу, якою в задоволенні апеляційної скарги адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_4 відмовити.

Проте у відкритті провадження за поданою заявою слід відмовити.

Частина перша статті 129 Конституції України передбачає, що судове рішення є обов`язковим до виконання. Стаття 8 КПК встановлює, що кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права.

Одним з фундаментальних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який вимагає, серед іншого, щоб коли суди остаточно вирішили справу, їхні рішення не могли бути поставлені під сумнів.

Правова визначеність передбачає повагу до принципу res judicata, тобто принципу остаточності (finality) судового рішення. Цей принцип передбачає, що жоден учасник процесу не вправі вимагати перегляду остаточного і обов`язкового рішення, лише з метою повторного або нового розгляду справи. Повноваження вищих судів на перегляд справи мають використовуватися для виправлення судових помилок чи порушень у відправленні правосуддя, але не для нового розгляду справи. Перегляд не може використовуватися як повторна апеляція і сама по собі можливість існування двох різних поглядів на справу не може бути підставою для перегляду. Відступ від цього принципу є виправданим лише у випадку, якщо зумовлений обставинами суттєвого та вагомого характеру.

Системне, логічне й телеологічне тлумачення норм, що містяться в главі 34 КПК України вказує на те, що перегляду за нововиявленими обставинами підлягають не всі судові рішення, а лише ті, якими завершується розгляд кримінального провадження по суті в суді відповідної інстанції.

На це вказує зокрема сам зміст ст.459 КПК, частина друга якої визначає, що слід вважати нововиявленими обставинами:

1) штучне створення або підроблення доказів, неправильність перекладу висновку і пояснень експерта, завідомо неправдиві показання свідка, потерпілого, підозрюваного, обвинуваченого, на яких ґрунтується вирок;

3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення вироку чи постановлення ухвали, що належить переглянути;

4) інші обставини, які не були відомі суду на час судового розгляду при ухваленні судового рішення і які самі по собі або разом із раніше виявленими обставинами доводять неправильність вироку чи ухвали, що належить переглянути.

Логіка і мета цієї норми, з огляду на її зміст, вказують на те, що процедура перегляду за нововиявленими або виключними обставинами має застосовуватися до тих судових рішень, якими завершено кримінальне провадження по суті та які, власне, й породжують певні кримінально-правові наслідки або констатують відсутність підстав для настання таких наслідків (вирок, ухвала про застосування примусових заходів виховного або медичного характеру, судові рішення судів апеляційної та касаційної інстанції щодо таких рішень).

Більш того, логіка розміщення глави 34 у структурі КПК з урахуванням системного тлумачення норм цієї глави у сукупності з іншими нормами, що в цілому визначають процедуру судового провадження, призводить до висновку, що перегляд за нововиявленими обставинами є надзвичайною (екстраординарною) процедурою перегляду судових рішень у виняткових випадках, коли після завершення розгляду кримінальної справи в звичайному порядку (в судах першої, апеляційної і касаційної інстанції) виявлені обставини, що могли суттєво вплинути на прийняті судові рішення, і внаслідок завершення кримінального провадження, розгляд цих обставин у звичайному порядку кримінального провадження став недоступним.

Отже положення ч.1 ст.459 КПК слід розуміти як такі, що передбачають можливість перегляду за нововиявленими або виключними обставинами судових рішень, що набрали законної сили та якими завершено розгляд кримінального провадження по суті в суді відповідної інстанції (постанова Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 03 лютого 2020 року справа №522/14170/17, провадження №51-1836кмо19; ухвала Верховного Суду від 21 лютого 2024 року справа №515/1769/20, провадження № 51-1535 ск 23).

Між тим, ухвала Запорізького апеляційного суду від 08 червня 2022 року, якою відмовлено в задоволенні заяви ОСОБА_2 про заміну сторони боржника у виконавчому провадженні, не є рішенням по суті кримінального провадження, а відтак вона не відноситься до тих рішень, які можуть бути предметом перегляду за нововиявленими або виключними обставинами в порядку, передбаченому главою 34 КПК.

Більш того, зміст заявлених ОСОБА_2 вимог в заяві фактично свідчить про те, що вона вимагає здійснення не перегляду судового рішення за нововиявленими чи виключними обставинами, а вимагає повторного розгляду апеляційної скарги адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_4 на ухвалу Запорізького районного суду Запорізької області від 29 листопада 2021 року, тобто вимагає повторного перегляду судового рішення в апеляційній інстанції, що суперечить положенням кримінального процесуального закону.

Крім того, з огляду на положення ст.460 КПК перегляд судового рішення за нововиявленими чи виключними обставинами здійснюється на підставі заяви учасника судового провадження. Між тим, ОСОБА_2 подано позовну заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими чи виключними обставинами, що також не узгоджується з нормами кримінального процесуального закону.

Відповідно до ч.2 ст.464 КПК не пізніше наступного дня після надходження заяви до суду суддя перевіряє її відповідність вимогам статті 462 цього Кодексу і вирішує питання про відкриття кримінального провадження за нововиявленими або виключними обставинами.

Отже положення ч.2 ст.464 КПК слід розуміти як такі, що надають судді повноваження перевірити наявність підстав для відкриття провадження за нововиявленими або виключними обставинами та ухвалити рішення про відкриття такого провадження або відмову у його відкритті.

Враховуючи наведене та керуючись ч.2 ст.464 КПК України суддя

у х в а л и в

Відмовити у відкритті провадження за позовною заявою ОСОБА_2 щодо перегляду судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Копію ухвали разом із заявою та усіма доданими до неї матеріалами надіслати ОСОБА_2 .

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом трьох місяців з дня отримання її копії.

Суддя ОСОБА_1