Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 11-сс/4809/230/24 Головуючий у суді І-ї інстанції ОСОБА_1
Категорія Доповідач в колегії апеляційного суду ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.04.2024 року. м. Кропивницький

Колегія суддів Кропивницького апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

при перегляді у відкритому судовому засіданні, за апеляційною скаргою адвокатки ОСОБА_5 , яка здійснює захист підозрюваного ОСОБА_6 , ухвалу слідчого судді Долинського районного суду Кіровоградської області від 10 квітня 2024 року, якою стосовно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Долинська Долинського району Кіровоградської області, українця, громадянина України, учня 10-го класу Бобринецької спеціальної школи Кіровоградської обласної ради, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України

продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів, тобто до 07.06.2024, без визначення застави.

ВСТАНОВИЛА:

Слідчим відділом відділення поліції №1 (м. Долинська) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12.01.2024 за № 0000443 за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_6 , 12.01.2024, разом із ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , перебували по АДРЕСА_3 . Під час спілкування між ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_10 на ґрунті особистих неприязних відносин виникла сварка.

ОСОБА_6 , реалізуючи виниклий злочинний намір з нанесення тілесних ушкоджень, умисно, на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин у ході словесного конфлікту, кулаками обох рук наніс кілька ударів в область голови ОСОБА_10

ОСОБА_7 , будучи присутнім під час вчинення насильницьких дій ОСОБА_6 , не вчинив ніяких дій з метою припинення насильства з його боку, а навпаки усвідомлюючи злочинний характер дій ОСОБА_6 та бажаючи настання злочинного результату, почав також наносити удари ОСОБА_10 .

У подальшому ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , за попередньою змовою, виконуючи спільний злочинний умисел, направлений на спричинення тілесних ушкоджень ОСОБА_10 , проявляючи агресію посилену станом алкогольного сп`яніння, по черзі нанесли ОСОБА_10 близько 40 травмуючих ударів по голові останнього. Після чого, ОСОБА_7 та ОСОБА_6 з місця вчинення злочину зникли.

Внаслідок злочинних дій ОСОБА_6 і спричинених тілесних ушкоджень ОСОБА_10 помер.

Ухвалою слідчого судді задоволено клопотання заступника начальника слідчого відділу відділення поліції №1 (м.Долинська) Кропивницького районного управління поліції ГУНП в Кіровоградській області про продовження підозрюваному ОСОБА_6 строку тримання під вартою і постановлено продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 07.06.2024 включно, без визначення застави.

Слідчий суддя врахував тяжкість кримінального правопорушення, інкримінованого ОСОБА_6 , яке є тяжким, особу підозрюваного, аналізував наявні ризики, передбачені ст. 177 КПК України і встановив, що будь-яких даних, що підтверджують відсутність або зменшення ризиків, що стали підставою для застосування слідчим суддею запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відсутні.

В апеляційній скарзі адвокатка ОСОБА_5 , яка здійснює захист підозрюваного ОСОБА_6 , просить ухвалу слідчого судді скасувати, постановити нову ухвалу, якою відмовити слідчому у задоволенні клопотання щодо обрання запобіжного заходу. Вважає можливим застосувати щодо підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Свої вимоги обґрунтовуєнаступними доводами.

ОСОБА_6 є неповнолітньою особою, навчається у Бобринецький спеціальній школі та є учнем 10 класу, не має самостійного доходу та є фінансово залежним від свої матері, має відоме слідству і суду зареєстроване місце проживання.

Підозрюваний не переховувався і не втікав, перебував вдома за адресою реєстрації.

Тим більше, коштів для самостійного існування підозрюваний не має, а тому твердження слідства про те, що останній буде переховуватися є суб`єктивним та не є доведеним належними доказами.

Наразі всі докази по справі вже зібрані, речові докази з місця пригоди та особисті речі підозрюваного вилучені, а свідки допитані. Отже, спотворити будь-які речі та/або документи підозрюваний не може.

Незаконний вплив підозрюваного на свідків, потерпілого та інших осіб, причетних до вчинення злочину, з метою уникнення покарання буде неможливим, якщо ОСОБА_6 перебуватиме під цілодобовим домашнім арештом.

Перешкоджання кримінальному провадженню «іншим чином» нічим слідством також не обґрунтоване та не наведено яким саме чином підозрюваний зможе чинити таке перешкоджання.

Вислухавши доповідь судді-доповідача, вивчивши матеріали клопотання, зваживши доводи апеляційної скарги, колегія суддів прийшла до висновку про відсутність підстав до задоволення апеляційної скарги.

Згідно із ч. 1 ст. 422 КПК України отримавши апеляційну скаргу на ухвалу слідчого судді, суддя-доповідач невідкладно витребовує з суду першої інстанції відповідні матеріали та не пізніш як за день повідомляє особу, яка її подала, прокурора та інших заінтересованих осіб про час, дату і місце апеляційного розгляду.

Відповідно до ч. 4 ст. 405 КПК України неприбуття сторін або інших учасників кримінального провадження не перешкоджає проведенню розгляду, якщо такі особи були належним чином повідомлені про дату, час і місце апеляційного розгляду та не повідомили про поважні причини свого неприбуття. Якщо для участі в розгляді в судове засідання не прибули учасники кримінального провадження, участь яких згідно з вимогами цього Кодексу або рішенням суду апеляційної інстанції є обов`язковою, апеляційний розгляд відкладається.

Як визначено ч. 1, ч. 2 ст. 406 КПК України, суд апеляційної інстанції має право ухвалити судове рішення за результатами письмового провадження, якщо всі учасники судового провадження заявили клопотання про здійснення провадження за їх відсутності ; Якщо під час письмового провадження суд апеляційної інстанції дійде висновку, що необхідно провести апеляційний розгляд, він призначає такий розгляд.

Судом належним чином у передбачений процесуальним законом спосіб повідомлені учасники процесу про дату і місце апеляційного розгляду.

Будучи належно повідомленими про час, дату і місце апеляційного розгляду, учасники судового провадження в судове засідання не з`явились.

Захисник ОСОБА_5 , в своїй апеляційній скарзі просила розгляд апеляційної скарги проводити без участі захисника та підозрюваного ОСОБА_6 .

Прокурор подала до суду апеляційної інстанції заяву про розгляд справи в письмовому провадженні, ухвалу слідчого судді просила залишити без змін.

Отже, зважаючи на зазначені вище обставини та положення кримінального процесуального закону, колегія суддів вважає, що перешкод для апеляційного розгляду за відсутності учасників судового провадження у даному випадку не встановлено.

У відповідності до ч. 3 ст. 407 КПК України за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвали слідчого судді чи ухвали суду про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою, а також про продовження строку тримання під вартою, постановлені під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті, суд апеляційної інстанції має право: 1) залишити ухвалу без змін.

Відповідно до ст. 5 ч. 1, ч. 3 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Частиною 3 ст. 5 вказаної Конвенції передбачено, що кожен, кого заарештовано або затримано згідно з положеннями підпункту «с» пункту 1 цієї статті, має негайно постати перед суддею чи іншою посадовою особою, якій закон надає право здійснювати судову владу, і йому має бути забезпечено розгляд справи судом упродовж розумного строку або звільнення під час провадження. Таке звільнення може бути обумовлене гарантіями з`явитися на судове засідання.

У відповідності до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення.

Практика ЄСПЛ не вимагає, щоб на момент обрання запобіжного заходу у органу досудового розслідування були чіткі докази винуватості особи, яку повідомлено про підозру.

Відповідно до ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 199 КПК України, котрими регламентовано порядок продовження строку тримання під вартою, клопотання про продовження строку тримання під вартою повинно містити, зокрема, виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою.

Крім того, колегія суддів зважає на висновки Європейського суду з прав людини, зокрема, по справах «Смирнова проти Російської Федерації», «Летельєр проти Франції», «Вемгофф проти Німеччини», відповідно до яких тримання особи під вартою можливе лише у виняткових чотирьох випадках: при ризику неявки обвинуваченого на судовий розгляд; при ризику перешкоджання з боку обвинуваченого, у випадку його звільнення, процесові здійснення правосуддя; при ризику вчинення ним подальших правопорушень; при ризику спричинення ним порушень громадського порядку. Усі чотири ризики мають бути реальними і обґрунтованими, аргументи на цей предмет не повинні бути загальними і абстрактними.

У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначено, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Рішенням ЄСПЛ «Клоот проти Бельгії» визначено: «Серйозність обвинувачення може служити для суду підставою для постановлення рішення про поміщення та утримання підозрюваного під вартою з метою запобігання спробі вчинення подальших правопорушень. Однак, необхідно, щоб небезпека була явною, а запобіжний захід необхідним в світлі обставин справи і, зокрема, біографії та характеристики особи, про яку йдеться».

Зважується на практику Європейського суду, - тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи, позицію ЄСПЛ, яка висвітлена в рішенні від 20 травня 2010 року у справі «Москаленко проти України», - суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину.

Перевіркою наданих до апеляційного суду матеріалів встановлено, що зазначені вимоги закону місцевим судом дотримані у повному обсязі.

Як вбачається з матеріалів клопотання, слідчим відділом відділення поліції №1 (м.Долинська) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12.01.2024 за № 0000443 за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України.

У межах даного кримінального провадження, 13.01.2024, ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні даного кримінального правопорушення.

Підозра ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, є обґрунтованою. У представлених матеріалах існують факти, які можуть переконати об`єктивного спостерігача про можливу причетність ОСОБА_6 до вчинення кримінального правопорушення, як от: протокол затримання, протоколи огляду місця події, допити свідків, протокол слідчого експерименту, проведеного зі свідком, лікарське свідоцтво про смерть № 2608 від 12.01.2024 року, відповідно до якого причиною смерті ОСОБА_10 є тілесні ушкодження у вигляді внутрішньочерепної травми, субдоральний субрахноїданьний крововилив, напад з використанням тупого предмету з метою вбивства чи нанесення ушкодження, речові докази, вилучені під час затримання, речові докази, вилучені під час огляду місця події.

Досудове розслідування у кримінальному провадженні триває, нагальною є необхідність у проведенні ряду слідчих дій.

Отже, 04.04.2024 слідчим суддею Долинського районного суду Кіровоградської області продовжено строк досудового розслідування по кримінальному провадженню № 0000443 до 13.07.2024.

Кримінальне правопорушення, у якому підозрюється ОСОБА_6 , є умисним, тяжким, проти життя та здоров`я особи, посягає на найвищі цінності життя особи, вчинення його карається позбавленням волі на строк до десяти років.

Злочин інкримінований вчиненням групою осіб.

Внаслідок кримінального правопорушення настали тяжкі й невідворотні наслідки у виді смерті людини.

Є підстави вважати, що підозрюваний, зважаючи на тяжкість інкримінованого злочину, розуміючи, яка міра покарання загрожуватиме йому у разі визнання винуватим, може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду з метою уникнення відповідальності за його вчинення, може чинити незаконний вплив на потерпілих та свідків (ще не допитаних судом) з метою зміни ними показань.

Отже, можливо стверджувати про наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Враховуються й обставини, передбачені ст. 178 КПК України: підозрюваний ОСОБА_6 неповнолітній, учень 10-го класу Бобринецької спеціальної школи Кіровоградської обласної ради, має місце проживання та реєстрації проживання, проживає в сім`ї, що перебуває на обліку в ССД Устинівської ТГ з 2021 року, як сім`я, що опинилась в складних життєвих обставинах, не судимий, характеризований посередньо.

Зважаючи на зазначене та те, що колегією суддів не виявлено доказів про зменшення або припинення існування на даний час ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, встановлених раніше, що могло б свідчити, що застосування стосовно підозрюваного ОСОБА_6 більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, забезпечить належну його процесуальну поведінку до закінчення досудового розслідування по кримінальному провадженні, зможе запобігти наявним ризикам, - колегія суддів вважає правильними висновки слідчого судді про необхідність продовження стосовно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у межах досудового розслідування.

Доводи апеляційної скарги захисту з приводу відсутності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, - спростовуються наведеним вище.

Матеріали провадження не містять об`єктивних даних про застереження, які б на даний час унеможливлювали перебування підозрюваного ОСОБА_6 під вартою, в тому числі відповідних медичних підтверджень.

Відтак, судове рішення слідчого судді суду першої інстанції слід залишити без змін, як законне та обґрунтоване, а апеляційну скаргу без задоволення.

Керуючись ст. ст. 176, 177, 178, 183, 199, 405, 407, 418, 419, 422, 424 КПК України, колегія суддів,-

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу адвокатки ОСОБА_5 , яка здійснює захист підозрюваного ОСОБА_6 , залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Долинського районного суду Кіровоградської області від 10.04.2024 про продовження стосовно підозрюваного ОСОБА_6 строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів, тобто до 07.06.2024, без визначення застави залишити без змін.

Ухвала Кропивницького апеляційного суду набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4