Справа № 755/8064/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" травня 2024 р. слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про арешт майна в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000707 від 07.05.2024 року за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Прокурор Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 звернулася до суду з клопотанням про арешт майна в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000707 від 07.05.2024 року за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

Клопотання мотивовано тим, що в провадженні ВД Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві перебувають матеріали досудового розслідування, зареєстровані в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за №0000707 від 07.05.2024 року за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що до Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві надійшов рапорт від працівника патрульної поліції, старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 про те, що 06.06.2024 року під час патрулювання території Дніпровського району м. Києва у складі екіпажу «Рубін 407», приблизно о 21 годині 10 хвилин, за адресою: м. Київ, пр-т Воскресенський, 27, було зупинено автомобіль марки «Nissan», моделі «Altima», чорного кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , під керуванням водія ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який на законну вимогу працівника поліції пред`явив посвідчення водія НОМЕР_2 , яке містить ознаки підробки та після перевірки в наявних базах МВС було встановлено, що вказане посвідчення у них відсутнє.

Відповідно до рапорту інспектора взводу № 2, роти № 3, батальйону № НОМЕР_3 , полку № НОМЕР_4 з ІНФОРМАЦІЯ_2 старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , працюючи у складі А/П «Рубін-407», за адресою: м. Київ, пр-т Воскресенський, 27, о 21 годині 10 хвилин, був зупинений транспортний засіб марки «Nissan», моделі «Altima», д.н.з. НОМЕР_1 , під керуванням водія ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який пред`явив посвідчення водія серії НОМЕР_2 , в якому було встановлено, що шрифти не відповідають встановленим нормам та після перевірки в наявних базах МВС було встановлено, що вказане посвідчення у них відсутнє. На підставі виявлених розбіжностей ознак підробки документів, було викликано слідчо-оперативну групу.

Так, 06.05.2024 року, відповідно до ч. 3 ст. 237 КПК України, дізнавачем ВД Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 , за адресою: АДРЕСА_1 , проведено огляд місця події, у присутності ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в якого було виявлено та вилучено посвідчення водія серії НОМЕР_2 , видане ТСЦ МВС України в м. Києві № 8041 на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яке було вилучено та поміщено до спеціального пакету PSP 1255503, з підписами понятих.

Крім того, 07.05.2024 року дізнавачем відділу дізнання Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві старшим лейтенантом ОСОБА_7 винесено постанову про визнання речовим доказом, якою посвідчення водія серії НОМЕР_2 , видане на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Метою накладення арешту на вилучене під час огляду місця події майно є збереження речових доказів, з метою подальшого проведення експертного дослідження - проведення відповідних судових експертиз, з метою формування подальшої доказової бази для доведення вини особи та подальшого притягнення до кримінальної відповідальності.

Прокурор у судове засідання подала заяву про розгляд клопотання у її відсутність, клопотання підтримує у повному обсязі та просить його задовольнити.

ОСОБА_5 про розгляд клопотання повідомлявся, однак, у судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, прийшов до наступного.

У провадженні Дніпровського УП ГУ НП України у місті Києві знаходиться кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000707 від 07.05.2024 року за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

Так, до Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві надійшов рапорт від працівника патрульної поліції, старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 про те, що 06.06.2024 року під час патрулювання території Дніпровського району м. Києва у складі екіпажу «Рубін 407», приблизно о 21 годині 10 хвилин, за адресою: м. Київ, пр-т Воскресенський, 27, було зупинено автомобіль марки «Nissan», моделі «Altima», чорного кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , під керуванням водія ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який на законну вимогу працівника поліції пред`явив посвідчення водія НОМЕР_2 , яке містить ознаки підробки та після перевірки в наявних базах МВС було встановлено, що вказане посвідчення у них відсутнє.

Як вбачається з протоколу огляду місця події від 06.05.2024 року, проведеного у період часу з 23 години 23 хвилини до 23 години 29 хвилин, за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено та вилучено посвідчення водія серії НОМЕР_2 , видане ТСЦ МВС України в АДРЕСА_2 на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яке поміщено до спеціального пакету PSP 1255503, з підписами понятих.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей, тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення.

Частиною 2 ст. 168 КПК України визначено, що тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Відповідно до ч. 5, ч. 7 ст. 237 КПК України, при проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Відповідно до ч. 4 ст. 173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Слідчим суддею встановлено, що вилучене в ході огляду місця події від 06.05.2024 року майно, відповідно до постанови дізнавача ВД Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_7 від 07.05.2024 року про визнання речових доказів, визнано речовим доказом та з огляду на викладене і з метою збереження речових доказів, клопотання підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 110, 131, 132, 167, 170-173, 175, 372, 309 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про арешт майна в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000707 від 07.05.2024 року за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України, - задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке було вилучено в ході огляду місця події від 06.05.2024 року за адресою: АДРЕСА_1 , з метою збереження речових доказів, а саме: посвідчення водія серії НОМЕР_2 , видане ІНФОРМАЦІЯ_5 на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яке поміщено до спеціального пакету PSP 1255503, з підписами понятих, шляхом заборони користування та вчинення будь-яких реєстраційних дій.

У силу ст. 175 КПК України, контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 .

Копію ухвали негайно після її постановлення вручити учасникам процесу, третім особам, власнику майна, які присутні під час оголошення ухвали. У разі відсутності таких осіб під час оголошення ухвали копія ухвали надіслати їм не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Роз`яснити сторонам кримінального провадження, що підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за їх клопотанням, якщо вони доведуть, що в подальшому в застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту її оголошення або отримання її копії безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя: