Справа № 953/1738/24
н/п 1-кс/953/4984/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 липня 2024 року м. Харків

Київський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань у приміщенні Київського районного суду м. Харкова клопотання прокурора Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000735 від 24.11.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 332 КК України,

встановив:

Суть питання, що вирішується ухвалою, і за чиєю ініціативою воно розглядається

До Київського районного суду м. Харкова поштовим зв`язком, 08.07.2024 року, надійшло вказане клопотання, в якому сторона обвинувачення просить накласти арешт на майно, яке було виявлено та вилучено під час проведення обшуку за місцем роботи ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 КНП «Мерефянська ЦРЛ».

На обґрунтування клопотання сторона обвинувачення зазначає, зокрема, відділом розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУ НП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про вчинення кримінального правопорушення у якому внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000735 від 24.11.2022 за ч. 2 ст. 332 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 24.11.2022 до СУ ГУНП в Харківській області надійшли матеріали правоохоронних органів стосовно незаконної діяльності групи осіб, які причетні до каналів незаконного переправлення через державний кордон України осіб, які підлягають призиву на військову службу в ЗСУ.

03.07.2024 у період часу з 09 год. 30 хв. до 14 год. 50 хв. на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 19.06.2024 проведено обшук у за місцем роботи ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 КНП «Мерефянська ЦРЛ», в ході якого було виявлено та вилучено речі та предмети, які мають доказове значення у цьому кримінальному провадженні та які постановою слідчого від 03.07.2024 визнані речовими доказами по кримінальному провадженню, відповідно до ст. 98 КПК України.

Вилучені в ході проведення обшуків предмети та документи мають значення речових доказів по кримінальному провадженню, оскільки є засобами вчинення кримінального правопорушення, можуть містити на собі інформацію вчинення кримінального правопорушення та в подальшому будуть необхідні для проведення судових експертиз.

Сторона обвинувачення зазначає, що повернення вищевказаного вилученого майна може негативно вплинути на з`ясування істини по кримінальному провадженню, оскільки повернення зазначених предметів унеможливить проведення вищевказаного експертного дослідження та інших досліджень, що будуть проводитись у рамках кримінального провадження.

Метою накладення арешту на вилучене майно є недопущення їх знищення та забезпечення збереження доказів і повного та об`єктивного досудового розслідування.

Позиції учасників кримінального провадження

В судове засідання прокурор не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду клопотання, через канцелярію суду надав заяву про розгляд клопотання без його участі, у зв`язку зі службовою завантаженістю. Клопотання підтримує в повному обсязі та просить задовольнити.

В судове засідання власник майна ОСОБА_4 не з`явилася, про дату та час повідомлялася належним чином.

Через підсистему "Електронний суд" від ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , 10.07.2024 надійшли заперечення на клопотання про арешт майна, в яких зазначив, що клопотання є не обґрунтованим та таким, що не відповідає вимогам чинного законодавства. Мотиви не згоди з клопотанням обґрунтовані тим, що відповідно до матеріалів справи у клопотанні відсутній зв`язок та докази такого зв`язку, між матеріалами кримінального провадження та обставинами викладеними в клопотанні, в якому слідчий обґрунтовує необхідність накладення арешту, слідчим не доведено наявність достатніх підстав вважати, що особистий телефон ОСОБА_4 сам по собі або в сукупності з іншими речами і документами кримінального провадження мають суттєве значення для встановлення важливих у кримінальному провадженні та відповідають критеріям частини 2 ст. 167 КК України. Розгляд клопотання проводити за його відсутності.

Неприбуття в судове засідання власника майна, прокурора, відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотань. Володілець майна, який не був присутнім при розгляді клопотання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна в порядку та на підставах, визначених ст. 174 КПК України.

Мотиви, з яких слідчий суддя виходив при постановленні ухвали

Дослідивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя вважає необхідним клопотання задовольнити частково з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати зокрема: правову підставу для арешту майна; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Оскільки накладення арешту на майно презюмує втручання у право на володіння цим майном фізичної або юридичної особи, слід також враховувати, що такий захід має бути як відповідним поставленій меті, так і пропорційним їй, що визначено в рішенні у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства» (Case of James and others v. the United Kingdom) № 8793/79 від 21 лютого 1986 року, Series A, № 98.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України метою арешту майна є забезпечення кримінального провадження, а також забезпечення збереження речових доказів.

Розглядом клопотання не встановлено, що накладення арешту на це майно суперечитиме положенням ч.4 ст.173 КПК України.

Так само для оцінки мети поданого клопотання арешт з метою збереження речових доказів, слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

Стороною обвинувачення доведено, що зазначене в клопотанні сторони обвинувачення майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є засобом вчинення кримінального правопорушення, може містити на собі інформацію вчинення кримінальних правопорушень, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України. Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна надалі може перешкодити кримінальному провадженню.

На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України, сторона обвинувачення довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Разом з тим, положеннями ст. 28 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.

Отже для дотримання вимог ст. 28 КПК України щодо розумності строків слідчий суддя вважає за необхідне зобов`язати прокурора протягом трьох місяців за участю спеціаліста зняти інформацію з вилученого в ході проведення обшуків майна, а саме: мобільного телефону, після чого передати це майно на відповідальне зберігання власникам такого майна.

Згідно з ч. 4 ст. 173 КПК України слідчий суддя при задоволенні клопотання про арешт майна зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаться на інтересах інших осіб.

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

Враховуючи викладене, слідчий суддя вважає, що для забезпечення подальшого повного, неупередженого доказування у кримінальному провадженні, а також з урахуванням того, що вилучене майно відповідає критеріям, визначеним ч.1 ст.98 КПК України, на нього необхідно накласти арешт.

На підставі викладеного, керуючись статтями 167,170-173 КПК України, слідчий суддя-

постановив:

Клопотання прокурора про арешт майна задовольнити частково.

Накласти арешт на майно, вилучене під час проведення обшуку 03.07.2024 на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 19.06.2024 за місцем роботи ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 КНП «Мерефянська ЦРЛ» шляхом заборони користування, а саме: 5 аркушів паперу А4, з відтиском печатки «Лікар Лашина Ала ОСОБА_6 », З кабінету комп`ютерної томографії: 10 Журналів запису рентгенологічних досліджень, магнітнорезонансних томографій, які прошиті, пронумеровані та скріплені: з 04.10.2022 по 16.12.2022 роки на 199 сторінках; з 17.12.2022 по 10.02.2023 роки на 199 сторінках; з 10.02.2023 по 06.04.2023 роки на 199 сторінках; з 06.04.2023 по 21.06.2023 роки на 198 сторінках; з 21.06.2023 по 31.08.2023 роки на 198 сторінках; з 31.08.2023 по 10.11.2023 роки на 200 сторінках; з 11.11.2023 по 31.12.2023 роки на 197 сторінках; з 01.01.2024 по 01.03.2024 роки на 198 сторінках; з 01.03.2024 по 29.04.2024 роки на 198 сторінках; з 29.04.2024 по 10.06.2024 роки - на 198 сторінках; інформація 152 GB в електронному вигляді, що скопійовано з комп`ютерів, які знаходяться в кабінеті комп`ютерної томографії, що знаходяться на жорсткому диску ТМ «Apacer» 1TB, серійний номер: AP1TBAS532B1A - до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.

Визначити місце зберігання вилученого майна камеру схову речових доказів СУ ГУНП в Харківській області та матеріали кримінального провадження.

Накласти арешт на майно, вилучене під час проведення обшуку 03.07.2024 на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 19.06.2024 за місцем роботи ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 КНП «Мерефянська ЦРЛ», а саме: мобільний телефон ТМ «Apple» моделі Iphone 11, сірого кольору, 128 GB, imei: НОМЕР_1 без сім карти, у включеному стані; мобільний телефон ТМ «Xiaomi», модель M1805D1SG, золотистого кольору у вимкненому стані - до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.

Зобов`язати прокурора протягом трьох місяців за участю спеціаліста зняти інформацію з мобільних телефонів марки ТМ «Apple» моделі Iphone 11, сірого кольору, 128 GB, imei: НОМЕР_1 без сім карти; ТМ «Xiaomi», модель M1805D1SG, золотистого кольору, після чого передати це майно на відповідальне зберігання ОСОБА_4 .

Попередити ОСОБА_4 про кримінальну відповідальність за ст. 388 КК України про необхідність збереження арештованого майна.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1