У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 березня 2024 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі: головуючої судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання начальника установи начальника арештного дому полковника внутрішньої служби ОСОБА_3 про виправлення описки у вироку Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 03.10.2023 у справі № 308/13867/22,

В С Т А Н О В И В:

12.02.2024 до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшло клопотання начальника установи начальника арештного дому полковника внутрішньої служби ОСОБА_3 про виправлення описки у вироку Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 03.10.2023 у справі № 308/13867/22, згідно з якого просить виправити описку щодо застосування покарання за сукупністю кримінальних правопорушень.

Клопотання мотивовано тим, що вивчаючи матеріали особової справи встановлено, що кримінальне правопорушення за вироком Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 03.10.2023 року скоїв в період з 07.06.2022- 08.06.2022, тобто до моменту винесення вироку Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 19.09.2022 та до моменту винесення вироку Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 30.12.2022. Враховуючи вищевикладене вбачається, що застосування ст. 71 КК України відносно засудженого ОСОБА_4 у вироку Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 03.10.2023 є безпідставним. Оскільки, відповідно до вироку суду від 03.10.2023 встановлено, що засуджений ОСОБА_4 винен ще і в іншому кримінальному правопорушенні, вчиненому ним до постановлення вироків суду від 19.09.2022 та 30.12.2022 доцільно застосувати ч. 4 ст. 70 КК України за сукупністю кримінальних правопорушень, а не за сукупністю кількох вироків.

Учасники в судове засідання не з`явилися. У поданому клопотанні заявник просить розглянути таке без участі представника адміністрації.

Згідно з ч.3 ст. 539 КПК України неприбуття в судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про місце та час розгляду клопотання (подання), не перешкоджає проведенню судового розгляду, крім випадків, коли їх участь визнана судом обов`язковою або особа повідомила про поважні причини неприбуття.

Розглянувши клопотання про виправлення описки, суд дійшов до наступного висновку.

Вироком Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 03.10.2023 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, та призначено йому покарання: за ч. 4 ст. 185 КК України у вигляді позбавлення волі строком на 5 (п`ять) років. На підставі ч. 1 ст. 71 КК України за сукупністю вироків, з урахуванням невідбутої частини покарання за вироком Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 30 грудня 2022 року у справі №308/12163/22 та за вироком Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 30 грудня 2022 року у справі №308/3666/22, остаточно призначено ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , покарання у виді позбавлення волі строком на 5 (п`ять) років 3 (три) місяці.

04.11.2023 вирок набрав законної сили.

Відповідно до п. 14 ч. 1 ст. 537 КПК України під час виконання вироків суд, визначений ч. 2 ст. 539 цього Кодексу, має право вирішувати питання про всякого роду сумніви і протиріччя, що виникають при виконанні вироку. У клопотанні не обгрунтовано, яким чином сумніви і протиріччя впливають на виконання даного вироку.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 379 КПК України суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань речей, предметів, майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може ускладнити виконання в цілому судового рішення.

Згідно пункту 19 Постанови Пленуму ВСУ «Про судове рішення у цивільній справі» від 18 грудня 2009 року №14, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Таким чином, на думку суду, начальник установи начальника арештного дому полковника внутрішньої служби ОСОБА_3 у своїй заяві про виправлення описки фактично просить про зміну вироку суду, що набрав законної сили, в частині зміни застосування покарання.

Враховуючи вищевикладене, в задоволенні клопотання про виправлення описки слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 372, 379, 392, 395 КПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити в задоволенні клопотання начальника установи начальника арештного дому полковника внутрішньої служби ОСОБА_3 про виправлення описки у вироку Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 03.10.2023 у справі № 308/13867/22.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом семи днів з дня її оголошення до Закарпатського апеляційного суду через Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області.

Суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області ОСОБА_1