Єдиний унікальний номер 205/2353/24
1-кс/205/322/24
Єдиний унікальний №205/2353/24
Провадження №1-кс/205/322/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 лютого 2024 року м.Дніпро

Слідчий суддя Ленінського районного суду м.Дніпропетровська - ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваноного ОСОБА_5 , слідчого ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, клопотання старшого слідчого СВ ВП № 3 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_7 , погодженого прокурором Західної окружної прокуратури м.Дніпро, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою по кримінальному провадженню №0000208, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07.02.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України, відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Дніпропетровська, громадянина України, розлученого, освіта середня-технічна, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше неодноразово засудженого, останній раз: 01.06.2020 року Кіровським районним судом м. Дніпропетровська за ч.3 ст.15- ч.3 ст.185 КК України до 3 років 1 місяця позбавлення волі, звільненого 09.05.2023 року у зв`язку з відбуттям строку покарання, а також перевіривши надані матеріали клопотання, наглядового провадження та дослідивши докази по даних матеріалах,

В С Т А Н О В И В :

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , будучи особою, яка раніше судима за злочини проти власності, належних висновків для себе не зробив, на шлях виправлення не встав та будучи обізнаним про Указ Президента України №64/2022 від 24.02.2022 року про введення воєнного стану в Україні, який продовжено Указом Президента України №734/2023 від 06.11.2023 року про продовження воєнного стану в Україні на 90 діб, вчинив кримінальне правопорушення проти власності за наступних обставин.

Так, у невстановлений досудовим розслідуванням час та місці у ОСОБА_5 виник злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, вчиненого повторно, в умовах воєнного стану. 17 січня 2024 року, близько 12 години 03 хвилин, ОСОБА_5 прибув до магазину «Варус-38», що належить ТОВ «Омега» (), який розташований за адресою м. Дніпро, вул. Велика Діївська 38, де реалізуючи свій злочинний умисел, переконавшись у тому, що за його діями ніхто не спостерігає, діючи таємно, із корисливих міркувань, вчиняючи кримінальне правопорушення повторно, в умовах воєнного стану, підійшов до торгівельного стелажу, звідки взяв шоколад молочний класичний Vegan Ritter Sport 100 г, у кількості 8 штук, на загальну суму 732,64 грн. та тримаючи його у руках, з місця злочину зник, спричинивши ТОВ «Омега» () майнову шкоду на зазначену суму.

Таким чином, умисні дії ОСОБА_5 , які виразились у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчинена повторно, в умовах воєнного стану, кваліфікуються за ч. 4 ст. 185 КК України.

Продовжуючи свою злочинну діяльність та вчиняючи злочин повторно, 20 січня 2024 року, близько 16 години 40 хвилин, ОСОБА_5 прибув до магазину «Варус-38», що належить ТОВ «Омега» (), який розташований за адресою м. Дніпро, вул. Велика Діївська 38, де реалізуючи свій злочинний умисел, переконавшись у тому, що за його діями ніхто не спостерігає, діючи таємно, із корисливих міркувань, вчиняючи кримінальне правопорушення в умовах воєнного стану, підійшов до торгівельного стелажу, звідки взяв шоколад молочний зі смаком чізкейку, полуничною начинкою та печивом Мілка 300 г, у кількості 4 штук, на загальну суму 502,68 грн. та тримаючи його у руках, з місця злочину зник, спричинивши ТОВ «Омега» () майнову шкоду на зазначену суму.

Таким чином, умисні дії ОСОБА_5 , які виразились у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчинена повторно, в умовах воєнного стану, кваліфікуються за ч. 4 ст. 185 КК України.

Продовжуючи свою діяльність та вчиняючи злочин повторно, 22 січня 2024 року, близько 15 годин 16 хвилин, ОСОБА_5 прибув до магазину «Продукти-165», що належить ТОВ «АТБ-МАРКЕТ» (), який розташований за адресою м. Дніпро, вул. Юрія Кондратюка 20, де реалізуючи свій злочинний умисел, переконавшись у тому, що за його діями ніхто не спостерігає, діючи таємно, із корисливих міркувань, вчиняючи кримінальне правопорушення в умовах воєнного стану, підійшов до торгівельного стелажу, звідки взяв молочний шоколад 276 гр, Milka, з начинкою зі смаком карамелі, арахісу та повітряного рису м/ум, код ЦО 131777, у кількості 6 штук, на загальну суму 855,78 грн. та тримаючи їх у своїх руках, з місця злочину зник, спричинивши ТОВ «АТБ-МАРКЕТ» () майнову шкоду на зазначену суму.

Таким чином, умисні дії ОСОБА_5 , які виразились у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчинена повторно, в умовах воєнного стану, кваліфікуються за ч. 4 ст. 185 КК України.

Продовжуючи свою злочинну діяльність та вчиняючи злочин повторно, 08 лютого 2024 року, близько 18 годин 15 хвилин, ОСОБА_5 прибув до магазину «Продукти-520», що належить ТОВ «АТБ-МАРКЕТ» (), який розташований за адресою м. Дніпро, вул. Гідропаркова 17, де реалізуючи свій злочинний умисел, переконавшись у тому, що за його діями ніхто не спостерігає, діючи таємно, із корисливих міркувань, вчиняючи кримінальне правопорушення в умовах воєнного стану, підійшов до торгівельного стелажу, звідки взяв шоколад 300 г, Milka, молочний з начинкою зі смаком чізкейку, полуничною начинкою та печивом м/уп у кількості 7 штук, на загальну суму 879,06 грн. та тримаючи їх у руках, почав пересуватись рядами торгового залу. Після цього, знаходячись в приміщенні вказаного магазину, ОСОБА_5 підійшов до торгівельного холодильнику, звідки взяв ікру 80 г, Norven лососева горбуші з/б, вартістю 167,42 грн., а з торгівельних стелажів батон 200 г, Хлібозавод №10 Нарізний половинка в/г п/ет, вартістю 7,67 грн. та пиво 0,5 л, «Samson» світле ж/б, вартістю 22,70 грн., після чого з місця злочину зник, спричинивши ТОВ «АТБ-МАРКЕТ» () майнову шкоду на загальну суму 1076,85 грн.

Таким чином, умисні дії ОСОБА_5 , які виразились у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчинена повторно, в умовах воєнного стану, кваліфікуються за ч. 4 ст. 185 КК України.

27 лютого 2024 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України.

27 лютого 2024 року ОСОБА_5 було затримано у порядку ст. 208 КПК України.

Прокурор у судовому засіданні вказане клопотання підтримав, посилаючись на викладені у ньому обставини. Вважає обґрунтованими причини та підстави викладені у клопотанні та просив слідчого суддю застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник - адвокат ОСОБА_4 , заперечували проти задоволення клопотання та просили обрати йому запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, або встановити мінімальний розмір застави.

Заслухавши думки учасників провадження, дослідивши клопотання та матеріали кримінального провадження, слідчий суддя доходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.2 статті 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно ч.1 ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Виходячи із наявних та наданих слідчому судді матеріалів провадження, зокрема:

-протоколу прийняття заяви від представника потерпілого ОСОБА_8 від 16.02.2024;

-протоколу допиту попиту представника потерпілого ОСОБА_8 від 16.02.2024;

-протоколу огляду від 20.02.2024;

-висновку судово-товарознавчої експертизи №19-24 від 19.02.2024;

-протоколу прийняття заяви від представника потерпілого ОСОБА_8 від 16.02.2024;

-протоколу допиту попиту представника потерпілого ОСОБА_8 від 16.02.2024;

-протоколу огляду від 20.02.2024;

-висновку судово-товарознавчої експертизи №20-24 від 19.02.2024;

-протоколу прийняття заяви від ОСОБА_9 від 06.02.2024;

-протоколу допиту попиту представника потерпілого ОСОБА_10 від 07.02.2024;

-протоколу огляду від 07.02.2024;

-висновку судово-товарознавчої експертизи №510 від 09.02.2024;

-протоколу допиту свідка ОСОБА_9 від 21.02.2024;

-протоколу прийняття заяви від ОСОБА_11 від 09.02.2024;

-протоколу допиту представника потерпілого ОСОБА_10 від 10.02.2024;

-протоколу огляду від 14.02.2024;

-висновку судово-товарознавчої експертизи №18-24 від 19.02.2024;

-протоколу допиту свідка ОСОБА_11 від 10.02.2024;

-протоколу допиту свідка ОСОБА_12 від 10.02.2024;

-протоколу пред`явлення особи для впізнання за фотознімками з

ОСОБА_8 від 21.02.2024;

-протоколу пред`явлення особи для впізнання за фотознімками з ОСОБА_11 від 21.02.2024;

-протоколів огляду місця події;

-протоколу допиту підозрюваного від 27.02.2024 та іншими зібраними під час досудового розслідування доказами, слідчий суддя доходить висновку, що вказані вище докази, у їх сукупності, дають всі підстави стверджувати про вірогідну причетність підозрюваного до вчинення названого кримінального правопорушення.

Слідчий суддя зазначає, що на вказаному етапі досудового розслідування він не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати саме суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

Згідно ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч.5 ст.176 цього Кодексу.

Слідчий суддя вважає доведеними в ході розгляду вказаного клопотання наявність ризиків, передбачених п.1 ч.1 ст.177 КПК України (ризику переховування від органів досудового розслідування та суду), п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України (ризику знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей і документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення), п.3 ч.1 ст.177 КПК України (ризику незаконного впливу на свідків та потерпілу особу у цьому ж кримінальному провадженні) та п.5 ч.1 ст.177 КПК України (ризик вчинення іншого кримінального правопорушення).

В даному випадку слідчий суддя погоджується з доводами прокурора щодо того, що тяжкість можливого покарання сама по собі може бути суттєвим мотивом та підставою для підозрюваної особи переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування. У рішенні по справі «Летельє проти Франції» Європейський суд з прав людини визначив, що тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.

Встановлені слідчим суддею обставини у сукупності з тяжкістю покарання, що загрожує підозрюваному у разі доведення його вини, свідчать про існування цілком обґрунтованого ризику та наявності у підозрюваного реальної можливості переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

Таким чином, враховуючи характер і тяжкість злочинів, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_5 та дані про його особу, які свідчать про відсутність будь-яких стримуючих факторів, які б переконували слідчого суддю в тому, що він не буде переховуватись від органів досудового розслідування та суду у даному кримінальному провадженні та не вчинить нового злочину, слідчий суддя вважає необхідним застосувати відносно вказаної особи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Слідчий суддя вважає, що в даному випадку жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищевказаним ризиків, а при обранні відносно підозрюваної менш суворого запобіжного заходу, останній із високою долею ймовірності може здійснити спробу переховування від органів досудового розслідування та суду а також вчинити інше кримінальне правопорушення.

Разом із цим, задовольняючи клопотання про обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та враховуючи те що, запобіжний захід у вигляді застави у цьому провадженні йому раніше не обирався і не був порушений, а також враховуючи конкретні обставини інкримінованого кримінального правопорушення та наявні підстави, передбачені статтями 177 та 178 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави, як альтернативного запобіжного заходу.

Згідно вимог ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до ч.5 ст.182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи особу підозрюваного, суд приходить до переконання за необхідне визначити заставу відповідно до ч.5 ст.182 КПК України у розмірі 50 (п`ятдесяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що дорівнює 151 400 (сто п`ятдесят одна тисяча чотириста гривень) грн. 00 коп., оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Відповідно до ч.7 ст.182 КПК України у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу, підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 32, 110, 131, 132, 176-178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 202, 205, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

1. Клопотання старшого слідчого СВ ВП № 3 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_7 , погодженого прокурором Західної окружної прокуратури м.Дніпра, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , по кримінальному провадженню №0000208, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07.02.2024 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України - задовольнити.

2. Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , громадянина України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 60 діб, тобто до 00 години 00 хвилин 24 квітня 2024 року, включно.

3. Одночасно визначити запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язків, визначених ч.5 ст.194 КПК України.

4. Заставу визначити у розмірі, що становить 50 (п`ятдесят) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що дорівнює 151 400 (сто п`ятдесят одна тисяча чотириста гривень) гривень 00 копійок, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

5. Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали. З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

6. У разі внесення застави покласти на підозрюваного наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора чи суду;

- не відлучатися із населеного пункту, де проживає, без дозволу суду;

- повідомляти суд, слідчого про зміну свого місця проживання.

7. Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, визначити два місяці з моменту внесення застави.

8. Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави та з моменту його звільнення з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави. У разі порушення обов`язків, покладених на нього у цій ухвалі, застава звертається у дохід держави.

9. Ознайомити та вручити підозрюваного під розпис копію ухвали про обрання запобіжного заходу.

Ухвала слідчого судді, суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1