Справа № 932/3162/24
Провадження № 1-кс/932/1022/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 квітня 2024 року м. Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпрі клопотання слідчого СВ Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Центральної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та скаргу захисника ОСОБА_5 на незаконне затримання, відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпропетровська, українця, громадянина України, із середньою освітою, не працюючого, не одруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного за ч.4 ст.185 КК України,

в межах кримінального провадження №0000628 від 23.02.202, -

В С Т А Н О В И В:

В обґрунтування заявленого клопотання слідчий зазначає, що у період часу з 22:00 год. 30.10.2023 до 02:00 год. 31.10.2023, ОСОБА_4 , разом з іншою невстановленою особою, діючи таємно, в умовах воєнного стану, проникли в будинок АДРЕСА_2 , який належить ОСОБА_7 та викрали з відти майно загальною вартістю 81 000 грн.

У клопотанні зазначено, що ОСОБА_4 повідомлено про підозру за ч.4 ст.185 КК України та щодо нього існують ризики, що передбачені пунктами 1, 3 та 5 ч.1 ст.177 КПК України.

Сторона обвинувачення вважає, що запобігти вказаним ризикам можливо лише шляхом застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, із визначенням застави в максимальному розмірі.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, навів пояснення, аналогічні фабулі клопотання.

Позиція сторони захисту зводиться до заперечення обґрунтованоcті підозри. Зокрема підозрюваному не відомий такий свідок як ОСОБА_8 , а свідок ОСОБА_9 не міг бачити лиця викрадачів через темну пору доби та велику відстань.

Також сторона захисту вказує, що ухвалою Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська встановлена відсутність необхідності застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відтак сторона захисту просила відмовити у задоволенні клопотання.

Окрім цього, захисником заявлено про незаконне затримання ОСОБА_4 , з мотивів відсутністю підстав для затримання, визначних ст.208 КПК України. При цьому захисник вказує на неможливості затримання на підставі одних лише приписів ст.615 КПК України.

Заслухавши доводи учасників розгляду, дослідивши надані сторонами докази та матеріали, встановлено наступне.

Як вбачається із витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, до реєстру, 23.02.2024, за №0000628, внесено відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

10.04.2024 о 15:25 год. ОСОБА_4 затримано на підставі п.6 ч.1 ст.615 КПК України.

10.04.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч.4 ст.185 КК України.

Згідно повідомленої підозри, ОСОБА_4 підозрюється у таємному викраденні чужого майна, вчиненого в умовах воєнного стану, поєднаного із проникненням у житло, за попередньою змовою групою осіб.

На підтвердження обґрунтованості підозри слідчим надано, серед іншого:

- протокол допиту потерпілої, яка вказує про викрадення із її житла, а саме будинку АДРЕСА_2 , товарів та їхню приблизну вартість (зокрема телевізора «Sony 55XE7096», приблизною вартістю 30 тис. грн.);

- протокол допиту свідка ОСОБА_8 та протоколи пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, згідно з якими 30.10.2023, приблизно о 23:00 год, біля приватних будинків по АДРЕСА_3 (згідно карти Google знаходиться біля СТ «Тополь»), свідок забирав ОСОБА_10 із різними речами, в т.ч. й телевізором. Разом із ОСОБА_10 був ОСОБА_4 . Вказані речі були перевезені та занесені в останній будинок по АДРЕСА_4 ;

- ухвала про обшук та протокол обшуку в межах кримінального провадження №0000025 (копії яких були виділені у кримінальне провадження №0000628), протокол пред`явлення речей для впізнання із потерпілою, згідно яких викрадений телевізор «Sony 55XE7096» вилучено за місце ймовірного проживання ОСОБА_10 , за адресою: АДРЕСА_4 ;

- протокол допиту свідка ОСОБА_9 та протоколи пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, згідно з якими, 30.10.2023, приблизно о 23:00 год, біля будинку АДРЕСА_2 , свідок бачив, як ОСОБА_10 разом із ОСОБА_4 , носили речі до автомобіля.

Керуючись приписами ч.4 ст.206 КПК України, скаргу захисника на незаконне затримання слід розглядати одночасно із клопотання про застосування запобіжного заходу.

Загальні підстави для затримання уповноваженою службовою особою без ухвали слідчого судді визначені ст.208 КПК України.

Проте згідно першого абзацу п.6 ст.615 КПК України, у разі введення воєнного стану та якщо наявні випадки для затримання особи без ухвали слідчого судді, суду, визначені статтею 208 цього Кодексу, або виникли обґрунтовані обставини, які дають підстави вважати, що можлива втеча з метою ухилення від кримінальної відповідальності особи, підозрюваної у вчиненні злочину, - уповноважена службова особа має право без ухвали слідчого судді, суду затримати таку особу.

Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Не вдаючись до детальної оцінки дій та винуватості особи, на цій стадії кримінального провадження, слідчий суддя повинен пересвідчитись, що повідомлена підозра є обґрунтованою, тобто такою, що передбачає наявність достатніх даних, які б могли переконати об`єктивного та стороннього спостерігача у тому, що особа могла вчинити правопорушення у якому її підозрюють.

При цьому, за усталеною практикою Європейського суду з прав людини, ці докази не повинні бути до такої міри переконливими та очевидними, щоб свідчити про винуватість особи, однак створювати у слідчого судді реальне враження про причетність особи до вчинення кримінального правопорушення, яке їй інкримінується.

З врахуванням вищевказаних письмових доказів, що були додані до клопотання, здійснюючи їх оцінку за своїм внутрішнім переконанням, приходжу до висновку, що повідомлена ОСОБА_4 підозра у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України є обґрунтованою, а докази надані органом досудового розслідування, на цьому етапі досудового розслідування, є вагомими, щоб свідчити про причетність останнього до кримінальних правопорушень, що йому інкримінуються.

Заперечення сторони захисту про неправдивість показань свідків не є переконливими, а на їх підтвердження не надано доказів.

Крім того, показання свідків узгоджують з іншими матеріалами кримінального провадження, зокрема показання свідка ОСОБА_8 про адресу поміщення викраденого майна підтверджуються фактом віднайдення за такою адресою викраденого телевізора.

Щодо виду запобіжного заходу та вирішуючи питання про існування передбачених ст. 177 КПК України, ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, виходжу із наступного.

Враховуючи санкцію ч.4 ст.185 КК України та приписи ст.183 КПК України, щодо підозрюваного може бути застосовано запобіжний захід у вигляду тримання під вартою.

Підозрюваному загрожує покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років; вік та стану здоров`я підозрюваного не перешкоджають реалізації ризиків; наявність у підозрюваного соціальних зв`язків за місцем його проживання не встановлено (підозрюваний вказав, що дитина перебуває за межами України); наявність у підозрюваного офіційного доходу на підтверджена; перебування на розгляді у суді обвинувального акту щодо підозрюваного за крадіжку, в межах якого підозрюваний перебував під вартою до 10.04.2024, після чого запобіжний захід змінено на тримання під домашнім арештом.

Також враховую, що інший, ймовірний, співучасник злочину - ОСОБА_10 , який разом із ОСОБА_4 також є підозрюваним в іншому кримінальному провадженні, перебуває у розшуку.

Проаналізувавши наведене вважаю доведеними ризики переховування від органів досудового розслідування та/або суду, а також вчинення інших кримінальних правопорушень.

Щодо скарги на незаконне затримання то така не підлягає до задоволення.

Зокрема, правова норма, закріплена у п.6 ч.1 ст.615 КПК України містить дві альтернативні підстави для затримання: ті, які визначені у статті 208 КПК України, або наявність обґрунтованих обставин, що свідчать про можливу втечу особи з метою ухилення від кримінальної відповідальності особи, яка підозрюється у вчиненні злочину.

Враховуючи, що на момент затримання ОСОБА_4 і на даний час на території України введено режим воєнного стану, застосування стороно обвинувачення приписів ст. 615 КПК України правомірним.

Зважаючи на наведене вище обґрунтування наявності ризиків, у сторони обвинувачення були підстави вважати про можливість втечі ОСОБА_4 з метою ухилення від кримінальної відповідальності.

За таких обставин, затримання ОСОБА_4 є правомірним.

Відхиляю також доводи сторони захисту щодо ухвали Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська.

По-перше, висновки вказаної ухвали не є обов`язкові при даному розгляді.

По-друге, Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська встановив наявність ризиків переховування від суду, а також вчинення інших кримінальних правопорушень.

По-третє, враховуючи, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя повинен встановити, зокрема й наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення, обрання більш суворого запобіжного заходу при наступній підозрі видається виправданим.

Доводи про проведення впізнання особи за фотознімками також відхиляються, оскільки викладене не суперечить приписам ч.6 ст.228 КПК України. Тим більше, що ймовірний співучасник злочину ОСОБА_10 перебуває в розшуку.

Враховуючи вищевказане, а також зважаючи на те, що підозрюваним не вказано жодних доводів, які б вказували на можливість та достатність застосування до нього більш м`якіших запобіжних заходів, приходжу до висновку, що перебування підозрюваного під вартою, на даному етапі розслідування, буде виправданим за вказаних умов, таким, що не порушуватиме принципу пропорційності, та не буде свавільним.

При цьому, зважаючи на неможливість підозрюваного сплатити заставу в розмірі 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, визначену ухвалою слідчого судді в межах кримінального провадження №0000025, зважаючи на те, що застава не може бути завідомо непомірною для підозрюваного (ч.4 ст.182 КПК України), визначаю заставу в розмірі сорока розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Також покладаю на підозрюваного обов`язки, яких він зобов`язаний дотримуватися в разі внесення застави.

На підставі вищевикладеного, керуючись статтями 176-178, 182, 183, 194, 196, 197, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні скарги захиснкиа ОСОБА_5 на незаконне затримання ОСОБА_4 відмовити.

Клопотання слідчого задовільнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Строк тримання під вартою рахувати з 15:25 год. 10.04.2024.

Визначити заставу в розмірі сорока розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто в сумі 121 120 грн.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення, під вартою в якому знаходиться підозрюваний, обвинувачений, негайно здійснює розпорядження про його звільнення з-під варти. Перевірка документа, що підтверджує внесення застави, не може тривати більше одного робочого дня.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до суду, слідчого судді, прокурора та слідчого;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- не відлучатися з м. Дніпра без дозволу слідчого, прокурора чи суду;

- докласти зусиль до пошуку роботи;

- носити електронний засіб контролю.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі якщо він будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього даною ухвалою обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Строк дії ухвали встановити до 06.06.2024.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали складено 16.04.2024.

Слідчий суддя ОСОБА_1