Єдиний унікальний номер 341/1174/24
Номер провадження 1-кп/341/146/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 червня 2024 року м. Галич

Галицький районний суд Івано-Франківської області в складі головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурор: ОСОБА_3 ,

обвинувачений: ОСОБА_4 ,

захисник-адвокат ОСОБА_5 ,

потерпілий: ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у залі судових засідань Галицького районного суду Івано-Франківської області обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 26.04.2024 за об`єднаним № 0000032 за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Бурштин, Івано-Франківської області, з неповною середньою освітою, неодруженого, не військовозобов`язаного, зареєстрованого у АДРЕСА_1 , проживаючого у АДРЕСА_2 , раніше судимого: 21.09.2023 року Галицьким районним судом Івано-Франківської області за ч. 2 ст. 185 ч. 3 ст. 185 КК України до 3 років позбавлення волі. На підставі ст. 75, 104 КК України звільнений від відбування покарання із іспитовим строком 2 роки, що обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст. 126-1, ч. 4 ст. 185, ч. 2 ст. 289 КК України,

встановив:

04.06.2024 з Галицького відділу Івано-Франківської окружної прокуратури до суду надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26.04.2024 за об`єднаним № 0000032 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст. 126-1, ч. 4 ст. 185, ч. 2 ст. 289 КК України, з доданими до нього матеріалами.

Ухвалою суду від 06.06.2024 призначено підготовче судове засідання на 18.06.2024 з відкладенням на 24.06.2024.

Прокурор вважав за необхідне відкласти підготовче судове засідання в зв`язку з неналежним повідомленням про розгляд справи потерпілих ОСОБА_4 та ОСОБА_7 .. Зазначене підтримали обвинувачений, його захисник та потерпілий.

Крім цього, прокурор заявив клопотання про продовження ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки передбачені у п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України ризики, які існували на момент обрання йому запобіжного заходу і до цього часу не зменшились.

Вважає, що з метою запобігання переховуватись від суду, незаконно впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином необхідно продовжити ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Обвинувачений підтримав клопотання прокурора.

Захисник - адвокат обвинуваченого просив застосувати відносно ОСОБА_4 домашній арешт.

Заслухавши думку учасників судового провадження, суд дійшов наступного.

Відповідно до ст. ст. 194, 331 КПК України до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу та покладених на обвинуваченого обов`язків, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

За змістом ст. 199 КПК України підставою для продовження строку тримання під вартою є обставини, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою.

З огляду на прецедентну практику Європейського суду з прав людини, суд оцінює заявлений стороною обвинувачення ризик переховування ОСОБА_4 від органів досудового розслідування, виходячи з тяжкості злочину, у вчиненні якого обвинувачується особа, в сукупності з іншими обставинами, якими підтверджується наявність такої небезпеки.

Так, ОСОБА_4 раніше судимий за вчинення корисливих злочинів проти власності, в період іспитового строку за вироком Галицького районного суду від 21.09.2023 року обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину проти безпеки руху та експлуатації транспорту, вчиненого з корисливих мотивів за вчинення якого передбачено покарання від п`яти до восьми років позбавлення волі. Він неодноразово притягувався до адміністративної відповідальності, зокрема за домашнє насильство вчинене щодо дідуся та бабусі, з якими проживає останні 1,5 року.

Отже, суд вважає доведеними наявність заявлених ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5, ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, що обвинувачений усвідомлюючи неминучість покарання за вчинення злочину, не маючи міцних соціальних зв`язків, може у будь-який момент покинути місце свого постійного проживання та переховуватись від слідства і суду, що свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України переховування від органів досудового розслідування та суду. Також є наявність ризику, передбаченого п. 3 вказаної частини та статті КПК України, як незаконний вплив на свідків та потерпілих (з потерпілим ОСОБА_4 обвинувачений взагалі проживає в одному будинку), обвинуваченому відоме місце проживання інших потерпілих і, перебуваючи на волі, з метою зменшення своєї участі у вчиненні злочину може негативно впливати на потерпілих та свідків у кримінальному провадженні шляхом їх залякування.

Крім того є наявність ризику, передбаченого п. 5 вказаної частини та статті КПК України, як вчинення іншого кримінального правопорушення оскільки ОСОБА_4 раніше притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення умисних корисливих кримінальних правопорушень, засуджений Галицьким районним судом до покарання у виді 3 років позбавлення волі із звільненням від відбування покарання на підставі ст. 75 КК України з випробуванням на 2 роки. Отже дане кримінальне правопорушення ОСОБА_4 вчинив у період іспитового строку, що свідчить про можливість продовження ним злочинної діяльності та вчинення нових кримінальних правопорушень.

Під час розгляду клопотання прокурора судом установлено, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Розглядаючи можливість застосування до обвинуваченого альтернативних запобіжних заходів, враховуючи тяжкість, характер та ступінь суспільної небезпеки кримінальних правопорушень, суворість покарання за кримінальні правопорушення - злочини, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_4 , суд дійшов висновку щодо недоцільності застосування більш м`якого запобіжного заходу до обвинуваченого, оскільки, обрання такого не забезпечить належної процесуальної його поведінки.

З моменту взяття обвинуваченого під варту та до моменту вирішення вказаного клопотання не змінилися обставини, які стали підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та не змінилася обстановка, яка дає суду підстави вважати, що належну процесуальну поведінку обвинуваченого може забезпечити більш м`який запобіжний захід.

Отже, при розгляді клопотання прокурором доведено об`єктивне існування обставин, які виправдовують подальше тримання під вартою ОСОБА_4 та встановлено наявність ризиків, визначених ст. 177 КПК України.

Враховуючи наведене, суд вважає, що підстави для продовження строку дії запобіжного заходу - тримання під вартою не відпали, альтернативний запобіжний захід не в змозі гарантувати належну поведінку обвинуваченого, тому з урахуванням ст. ст. 178, 183 КПК України наявна необхідність у збереженні такої міри запобіжного заходу із визначенням строку у шістдесят днів.

Розглядаючи можливість щодо зміни обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та цілодобовий домашній арешт, суд зазначає, що цілодобовий домашній арешт та тримання під вартою є ізоляційними запобіжними заходами, проте рівень ізоляції особи за ними суттєво відрізняється з огляду на умови, пов`язані з позбавленням (обмеженням) волі обвинуваченого. У цьому контексті цілодобовий домашній арешт є «несуворою» формою ізоляції обвинуваченого.

Суд вважає, що цілодобовий домашній арешт не зможе у цьому випадку ефективно запобігти ризикам, передбаченим п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, адже ОСОБА_4 ніде не працює, не має міцних соціальних зв`язків, негативно характеризується за місцем проживання, інкриміноване йому кримінальне правопорушення вчинив у період іспитового строку і тим самим не виправдав довіру суду, вчинивши інше, більш тяжке кримінальне правопорушення.

З огляду на положення п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України, суд не визначає ОСОБА_4 розмір застави у даному кримінальному провадженні.

На підставі наведеного, ст. ст. 59, 63, 129 Конституції України, керуючись ст. ст. 177, 199, 309, 331, 369, 372 КПК України, суд

постановив:

Відкласти підготовче засідання у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 26.04.2024 за об`єднаним № 0000032 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст. 126-1, ч. 4 ст. 185, ч. 2 ст. 289 КК України на 13.08.2024 на 11-00 годину.

У судове засідання викликати учасників кримінального провадження.

Клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_4 задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , на строк шістдесят (60) днів, до 22 серпня 2024 року, включно.

Обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , доставити в судове засідання з ДУ « Івано-Франківська УВП № 12».

Ухвала про продовження строку запобіжного заходу може бути оскаржена до Івано-Франківського апеляційного суду протягом семи днів з моменту її проголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

СуддяОСОБА_8