УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 липня 2024 року

м. Київ

справа № 683/1807/21

провадження № 51-1051 ск 24

Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянувши клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження та касаційну скаргу прокурора ОСОБА_4 , який брав участь під час розгляду кримінального провадження судами першої та апеляційної інстанцій, на ухвалу Хмельницького апеляційного суду від 23 листопада 2023 року щодо ОСОБА_5 ,

встановив:

Вироком Старокостянтинівського районного суду Хмельницької області від 07 листопада 2022 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнано невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 366 Кримінального кодексу України, та виправдано у зв`язку із відсутністю в її діях складу кримінального правопорушення.

Ухвалою Хмельницького апеляційного суду від 23 листопада 2023 року апеляційну скаргу прокурора залишено без задоволення, а вирок Старокостянтинівського районного суду Хмельницької області від 07 листопада 2022 року щодо ОСОБА_5 - без зміни.

Прокурор ОСОБА_4 звернувся з касаційною скаргою на вказане рішення апеляційного суду.

Ухвалою Верховного Суду від 26 лютого 2024року касаційну скаргу прокурора залишено без руху з наданням йому п`ятнадцятиденного строку для усунення недоліків з дня її отримання.

Прокурор звернувся з повторною касаційною скаргою.

Ухвалою касаційного суду від 01 квітня 2024 року повернуто повторну касаційну скаргу прокурора на ухвалу Хмельницького апеляційного суду від 23 листопада 2023 року щодо ОСОБА_5 з усіма доданими до неї матеріалами, оскільки ця скарга подана поза межами встановленого строку на усунення недоліків касаційної скарги.

Зі змісту касаційної скарги прокурора вбачається, що він не погоджується з вказаною ухвалою апеляційного суду. Посилається на істотне порушення вимог кримінального процесуального закону та неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність. Крім того, прокурор просить поновити йому строк на касаційне оскарження судового рішення.

Перевіривши клопотання прокурора про поновлення строку на касаційне оскарження, доводи, викладені в ньому, щодо поважних причин пропуску строку на касаційне оскарження судового рішення, колегія суддів приходить до висновку, що касаційну скаргу необхідно повернути особі, яка її подала на таких підставах.

Відповідно до вимог частини 2 статті 426 КПК касаційна скарга на судові рішення може бути подана протягом трьох місяців з дня проголошення судового рішення судом апеляційної інстанції, а засудженим, який тримається під вартою, - в той самий строк з дня вручення йому копії судового рішення.

Зі змісту частини 1 статті 117 КПК вбачається, що строк касаційного оскарження поновлюється лише в тому випадку, якщо причини його пропуску є поважними.

Виходячи із системного аналізу норм процесуального закону, під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи є об`єктивно непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали чи ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк.

У своєму клопотанні прокурор на обґрунтування поважності причин пропущення строку на касаційне оскарження посилається на те, що згідно з даними реєстру поштових відправлень Хмельницької дирекції УДППЗ «Укрпошта» за 07 березня 2024 року уповноваженою особою - старшим Інспектором Хмельницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону ОСОБА_6 отримано копію ухвали Верховного Суду від 26 лютого 2024 року, проте дата отримання не вказана, оскільки сама форма реєстру не передбачає зазначення дати отримання. Стверджує, що вказана ухвала касаційного суду зареєстрована в прокуратурі 12 березня 2024 року та за резолюцією керівника того ж дня передана йому, як прокурору, який брав участь під час розгляду кримінального провадження судами першої та апеляційної інстанцій, для опрацювання та усунення недоліків.

Посилається на постанову Верховного Суду від 19 вересня 2023 року (справа № 346/4056/22). Зазначає, що в цій постанові міститься висновок про те, що строк обчислюється з моменту отримання документу стороною кримінального провадження, а не органом державної влади.

При цьому, вважає, що Верховним Судом помилково ототожнено уповноважену особу Хмельницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону -старшого інспектора з особою, яка подала касаційну скаргу, - прокурором, який брав участь під час розгляду кримінального провадження судами першої та апеляційної інстанцій.

Тому, на думку прокурора, касаційним судом зроблено помилковий висновок про те, що повторна касаційна скарга прокурора надіслана електронною поштою 26 березня 2024 року поза межами встановленого строку на усунення недоліків касаційної скарги.

Такі підстави прокурор вважає належними для поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення.

Разом з тим, клопотання прокурора про поновлення строку на касаційне оскарження не містить обґрунтованих підстав для поновлення цього строку.

Так, в ухвалі Верховного Суду від 26 лютого 2024 року встановлено, що згідно з наявним в матеріалах провадження за скаргою рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення та даних Київської міської дирекції «Укрпошта», 07 березня 2024 року уповноваженою особою отримано копію вказаної ухвали касаційного суду. З огляду на зазначене, останнім днем подачі касаційної скарги на усунення недоліків було 22 березня 2024 року.

Однак повторна касаційна скарга прокурора надіслана електронною поштою 26 березня 2024 року, тобто поза межами встановленого строку на усунення недоліків касаційної скарги.

При цьому, посилання прокурора у клопотанні про поновлення строку на касаційне оскарження на постанову Верховного Суду від 19 вересня 2023 року (справа № 346/4056/22) є нерелевантними.

Одночасно, Суд звертає увагу, що у рішенні від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України», Європейський суд з прав людини зробив висновок про те, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан потрібного їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності).

Таким чином, касаційна скарга прокурора не містить переконливих доводів на обґрунтування поважності причин пропуску строку касаційного оскарження, а тому вимога касаційної скарги про поновлення цього строку не підлягає задоволенню.

За таких обставин, відповідно до пункту 3 частини 3 статті 429 КПК Суд вважає, що касаційну скаргу прокурора слід повернути у зв`язку з її поданням після закінчення строку касаційного оскарження та відсутністю підстав для його поновлення.

На підставі наведеного, керуючись пунктом 3 частиною 3 статті 429 КПК, Суд

постановив:

Відмовити прокурору ОСОБА_4 в поновленні строку на касаційне оскарження судового рішення.

Повернути прокурору ОСОБА_4 , який брав участь під час розгляду кримінального провадження судами першої та апеляційної інстанцій, касаційну скаргуна ухвалу Хмельницького апеляційного суду від 23 листопада 2023 року щодо ОСОБА_5 з усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3