Справа №: 398/1884/24
провадження №: 1-кс/398/723/24
УХВАЛА

Іменем України

"12" квітня 2024 р. Слідчий суддя Олександрійськогоміськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі суду м. Олександрії скаргу Приватного акціонерного товариства «Кіровоградобленерго» на бездіяльність слідчого СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

В С Т А Н О В И В:

ПАТ «Кіровоградобленерго» звернулось до суду з скаргою на бездіяльність слідчого СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області щодо невнесеннявідомостей прокримінальне правопорушеннядо Єдиногореєстру досудовихрозслідувань,посилаючись нате,що 25.03.2024 року на диспетчерський пункт Олександрійського РЕМ ПАТ «Кіровоградобленерго» зателефонував гр. ОСОБА_3 , який повідомив про пошкодження опори в м. Олександрія Кіровоградської області. Виїздом на місце було встановлено, що невідомим автотранспортним засобом було пошкоджено електричну опору №18 (двостоякову) Після чого, 27.03.2024 року в порядку визначеному КПК вони звернулись до Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області з заявою про вчинення кримінального правопорушення передбаченого ст. 194-1 КК України (умисне пошкодження об`єктів електроенергетики).

На час звернення до суду відомості про вчинене кримінальне правопорушення не були внесені до ЄРДР, тому змушений звернутись до суду за захистом своїх прав.

В судове засіданняпредставник ПАТ «Кіровоградобленерго» не з`явився, надав заяву про розгляд справи без їх участі, свою скаргу підтримав просив її задовольнити.

Слідчий до судового засідання не з`явивсь, повідомлявся належним чином, через канцелярію суду надав лист , адресований Начальнику Олександрійського РЕМ ПАТ «Кіровоградобленерго»

На підставі ст.306 КПК України, суд визнав можливим розгляд скарги за відсутності вищезазначених осіб, так як дана категорія справ має стислі терміни її розгляду.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали скарги, встановив наступні факти та відповідні правовідносини, які регулюються нормами кримінально-процесуального законодавства.

Судом встановлено, що 25.03.2024 року на диспетчерський пункт Олександрійського РЕМ ПАТ «Кіровоградобленерго» зателефонував гр. ОСОБА_3 , який повідомив про пошкодження опори в м. Олександрія Кіровоградської області. Виїздом на місце було встановлено, що невідомим автотранспортним засобом було пошкоджено електричну опору №18 (двостоякову) Після чого, 27.03.2024 року в порядку визначеному КПК вони звернулись до Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області з заявою про вчинення кримінального правопорушення передбаченого ст. 194-1 КК України (умисне пошкодження об`єктів електроенергетики).

На час звернення до суду відомості до ЄРДР не були внесені, тому звернулась до суду за захистом своїх прав.

Відповідно до вимог ч. 1 статті 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Частиною 1 ст. 303 КПК України передбачено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування. Зокрема, п.1 ч.1 ст. 303 КПК України передбачено можливість оскарження у досудовому провадженні бездіяльності слідчого, дізнавача чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Згідно ч. 2 ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Генеральною прокуратурою України за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства.

Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань

До Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (ч. 5 ст. 214 КПК України).

Відповідно до п. 2 Розділу ІІ Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Генерального прокурора України № 139 від 06.04.2016, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; особа, яка подає заяву чи повідомляє про кримінальне правопорушення, під розпис попереджається про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве повідомлення, крім випадків надходження заяви, повідомлення поштою або іншими засобами зв`язку.

Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є наявність об`єктивних даних, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Таким чином, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

Разом з цим, у разі невнесення відомостей (бездіяльність слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР ) заявник має право оскаржити таку відмову до слідчого судді.

Так, відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24 квітня 2019 року в справі № 818/15/18 зауважила, що у межах процедури за правилами п.1 ч.1ст.303КПК України слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР, а тому, у розрізі такої думки Великої Палати Верховного Суду, слідчий суддя повинен з`ясувати наведені обставини судом касаційної інстанції, як такі, що підлягають установленню, у обсязі наявних та поданих до суду доказів, на час розгляду скарги.

В даному випадку, дослідивши скаргу заявника та зміст повідомлення про вчинення кримінального правопорушення, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність правових підстав для внесення відомостей до ЄРДР, так як вказана в заяві про вчинення злочину подія відноситься до адміністративного правопорушення за вчинення якого винна особа притягується до адміністративної відповідальності, після чого скаржник не позбавлений права звернутися до суду із позовною заявою про відшкодування шкоди в цивільному судочинстві. Крім того, слідчий суддя зазначає, що вчинення дорожньо-транспортної пригоди транспортним засобом не відносить до категорії умисних правопорушень, це є правопорушення з необережності, а тому підстави для внесення відомостей про умисне пошкодження електроопори відсутні, а тому скарга не підлягає до задоволення.

Зі змісту заяви про вчинення кримінального правопорушення, вбачається, що після визнання особи винною у вчиненні адміністративного правопорушення, між сторонами маються цивільно-правові відносини, які регулюються нормами цивільного законодавства.

Керуючись ст.ст.303-309, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

В задоволенні скарги Приватного акціонерного товариства «Кіровоградобленерго» на бездіяльність слідчого СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1