Суддя ОСОБА_1
Справа № 644/2468/24
Провадження № 1-кс/644/455/24
08.04.2024
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 квітня 2024 року cлідчий суддя Орджонікідзевського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , розглянувши клопотання ОСОБА_2 про арешт майна

УСТАНОВИВ:

До провадження слідчого судді надійшло клопотання ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001203 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.289 КК України. В обґрунтування клопотання ОСОБА_2 вказує, що у даному провадженні розслідуються обставини заволодіння його рухомим майном - автомобіль «Chery Tiggo 2», державний номер НОМЕР_1 . Просить накласти арешт на вказаний транспортний засіб - автомобіль «Chery Tiggo 2», державний номер НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , що станом на день звернення до суду належить ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Вивчивши матеріали клопотання та додані до нього документи, вважаю, що клопотання слід повернути особі, яка його подала, для усунення недоліків у зв`язку з невідповідністю клопотання вимогам кримінального процесуального закону.

Відповідно до ст. 132 КПК України під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. Вказана правова норма визначає вичерпний перелік осіб, які мають право звертатися до слідчого судді із клопотанням про арешт майна і розширеному тлумаченню не підлягає.

У відповідності до ч. 3 ст. 171 КПК України у клопотанні цивільного позивача у кримінальному провадженні про арешт майна підозрюваного, обвинуваченого, юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, третіх осіб для відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, повинно бути зазначено: 1) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір позовних вимог; 2) докази факту завдання шкоди і розміру цієї шкоди.

Кримінальний процесуальний кодекс України вимагає обов`язкового дотримання вимог закону при оформленні всіх процесуальних документів, надаючи цим вимогам принциповий характер. Отже, якщо закон визначив, що клопотання про накладення арешту повинно відповідати вимогам статті 171 КПК України, то ініціатор клопотання повинен неухильно їх дотримуватися.

В свою чергу, відповідно до ч. 6 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 4 ч. 2 цієї статті (накладення арешту задля забезпечення цивільного позову), арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється проваджень.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 1 ст.171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими обґрунтовується доводи клопотання.

Виходячи з цього, для арешту на майно особи необхідно встановити правову підставу для накладення такого арешту, достатність доказів, які вказують на вчинення особою кримінального правопорушення (обґрунтована підозра), розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням та цивільного позову.

Так, відповідно до положення ч. 3 ст. 171 КПК України у клопотанні цивільного позивача у кримінальному провадженні про арешт майна підозрюваного, обвинуваченого, юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, третіх осіб для відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, повинно бути зазначено: 1) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір позовних вимог; 2) докази факту завдання шкоди і розміру цієї шкоди.

Тобто, цивільний позивач має право звернутись з клопотанням про накладення арешту на майно, з метою відшкодування позовних вимог.

При цьому, за клопотанням цивільного позивача арешт може бути накладено на майно обвинуваченого, юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, третіх осіб для відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.

З інших підстав, питання про арешт може бути порушене лише за клопотанням слідчого та або прокурора.

Натомість, зі змісту клопотання ОСОБА_2 про арешт майна не вбачається, що в зазначеному кримінальному провадженні №0001203 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.289 КК України, на теперішній час є підозрюваний, відомості про те, що будь-кому повідомлено про підозру у вчиненні розслідуваного кримінального правопорушення відсутні, витяг з ЄРДР не додано, у скарзі не зазначено чи приймалось під час досудового розслідування рішення щодо визнання автомобілю «Chery Tiggo 2», державний номер НОМЕР_1 , речовим доказом.

ОСОБА_2 не долучив до клопотання доказів про набуття ним статусу цивільного позивача у даному кримінальному провадження, тобто даних на підтвердження факту звернення з цивільним позовом до органу досудового розслідування та не надав доказів спричинення йому шкоди, її розміру внаслідок вчинення даного кримінального правопорушення.

Згідно з ч. 3 ст.171 КПК України, слідчий суддя, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог цієї статті, повертає його особі, яка подала клопотання та встановлює строк у 72 години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Враховуючи вищевикладене, клопотання слід повернути для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст.132, 170-172, 173, 175, 309, 395 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Повернути ОСОБА_2 клопотання про арешт майна, встановивши строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 10.04.2024.

Слідчий суддя ОСОБА_1