Справа № 286/2129/24
У Х В А Л А

24 травня 2024 року м. Овруч

Слідчий суддя Овруцького районного суду Житомирської області ОСОБА_1 ,

з секретарем ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання слідчого слідчого відділення відділу поліції №1 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 , погоджене начальником Овруцького відділу Коростенської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна в кримінальному провадженні №0000186 від 20.05.2024 , -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ ВП № 1 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про арешт майна та просить накласти арешт на: лосини дитячі синього кольору, сорочку дитячу бежевого кольору, належні ОСОБА_5 ; мобільний телефон марки «Хіаоті Redmi 12С», належний ОСОБА_6 ; джинсові штани чорного кольору, футболку чорного кольору, чоловічі труси, належні ОСОБА_7 ; частину дерев`яної дошки з біологічними слідами, які є речовими доказами та зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, шляхом тимчасового позбавлення права на відчуження, розпорядження і користування майном та залишити на зберіганні за відділом поліції №1 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області, мотивуючи тим, що у провадженні слідчого відділення ВП №1 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000186 від 21.05.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 152 КК України.

Так, 19.05.2024 біля 16 години в домогосподарстві за місцем свого проживання, що в АДРЕСА_1 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вчинив відносно малолітньої ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , дії сексуального характеру пов`язані із оральним проникненням в тіло іншої особи з використанням геніталій.

20.05.2024 під час огляду місця події було вилучено: лосини дитячі синього кольору, сорочка дитяча бежевого кольору, належні ОСОБА_5 ; мобільний телефон марки «Хіаоті Redmi 12С», належний ОСОБА_6 , на якому знаходяться відеофайли, на яких зафіксовано дії сексуального характеру; джинсові штани чорного кольору, футболку чорного кольору, чоловічі труси, належні ОСОБА_7 ; частину дерев`яної дошки з біологічними слідами.

Враховуючи те, що вищезазначені вилучені речі та предмети можуть містити на собі сліди кримінального правопорушення та мають вагоме доказове значення, а тому підлягають арешту відповідно до ст. 170 КПК України.

Слідчий, прокурор та власники майна ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 в судове засідання не з`явилися. Слідчий надав заяву, в якій просить розгляд клопотання провести без його участі. Клопотання просить задовольнити частково, оскільки в арешті мобільного телефону марки «Хіаоті Redmi 12С», належного ОСОБА_6 , відпала потреба.

Прокурор в своїй заяві просить розгляд справи проводити у його їх відсутність. Клопотання просить задовольнити в повному обсязі.

Неявка власників майна, відповідно до положень ч.1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання.

Врахувавши позиції слідчого та прокурора, наведені в їх письмових заявах, дослідивши матеріали, долучені до клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання слід задовольнити з наступних підстав.

20.05.2024 відомості про те, що 19.05.2024 біля 16 години в домогосподарстві за місцем свого проживання, що в АДРЕСА_1 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вчинив відносно малолітньої ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , дії сексуального характеру пов`язані із оральним проникненням в тіло іншої особи з використанням геніталій, було внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань під №0000186 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 152 КК України, про що свідчить витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Копія протоколу огляду місця події від 20.05.2024 свідчить, що в ході проведення огляду місця події в домогосподарстві по АДРЕСА_1 було виявлено та вилучено: лосини дитячі синього кольору, сорочку дитячу бежевого кольору, належні ОСОБА_5 ; мобільний телефон марки «Хіаоті Redmi 12С», належний ОСОБА_6 ; джинсові штани чорного кольору, футболку чорного кольору, чоловічі труси, належні ОСОБА_7 ; частину дерев`яної дошки з біологічними слідами.

Постановою слідчого від 20.05.2024 вилучені під час огляду місця події 20.05.2024 зазначені речі було визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000186 та поміщено на зберігання до кімнати зберігання речових доказів ВП №1 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області.

В своїй заяві від 22.05.2024 слідчий СВ ВП №1 Коростенського РУП ОСОБА_8 просить клопотання задовольнити частково, оскільки в арешті мобільного телефону марки «Хіаоті Redmi 12С», належного ОСОБА_6 , відпала потреба.

При накладенні арешту повинні враховуватись одночасно його мета і підстави (ст.170 КПК України) та інші передбачені законом обставини (ст.173 КПК України).

Відповідно до ст.170 КПК України арештом майна є, зокрема, тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

В ст. 173 КПК України законодавець закріпив, що слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 4) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Крім того, слідчий суддя враховує, що згідно практики ЄСПЛ втручання держави у володіння майном є виправданим, якщо воно здійснюється для задоволення суспільного інтересу, у визначенні якого Суд надає державам право користуватися значною свободою розсуду з огляду на те, що національні органи влади краще знають потреби власного суспільства і перебувають у кращому становищі, ніж міжнародний суддя для оцінки того, що становить суспільний інтерес.

Правомірним є арешт за умови одночасного існування критеріїв правомірності цього втручання (зокрема, законності, суспільного інтересу та справедливого балансу).

Оцінюючи наявність підстав для накладення арешту, слідчий суддя з врахуванням досліджених матеріалів, долучених до клопотання, приходить до висновку, що слідчим доведено, що майно,вилучене під час огляду місця події в домоволодінні АДРЕСА_1 20.05.2024, є об`єктами, які зберегли на собі сліди кримінального правопорушення або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження; вказані речі відповідають критеріям визначеним ст. 98 КПК України, та у випадку не накладення арешту на них, це може призвести до подальшого знищення або до інших наслідків, які можуть перешкоджати досудовому розслідуванню.

За викладених обставин, враховуючи правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст.ст. 170-173 КПК України, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання слідчого про накладення арешту на майно підлягає задоволенню з метою збереження речових доказів, задля забезпечення дієвості та об`єктивності розслідування у вказаному кримінальному провадженні, в тому числі для проведення відповідних експертиз. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

Керуючись ст.ст.170, 172, 173 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на: лосини дитячі синього кольору, сорочку дитячу бежевого кольору, належні ОСОБА_5 ; джинсові штани чорного кольору, футболку чорного кольору, чоловічі труси, належні ОСОБА_7 ; частину дерев`яної дошки з біологічними слідами, що були вилучені 20.05.2024 в ході проведення огляду місця події у домоволодінні АДРЕСА_1 , шляхом тимчасового позбавлення права на відчуження, розпорядження і користування майном, при цьому залишивши на зберіганні у відділі поліції №1 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала слідчого судді про арешт майна може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Житомирської апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Ухвала слідчого судді набирає законної сили після строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявляти клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Слідчий суддя ОСОБА_1