Справа № 461/3377/24
Провадження № 1-кс/461/3357/24
УХВАЛА

03.06.2024 м. Львів

Слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Львові клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, -

в с т а н о в и в :

28.05.2024 до Галицького районного суду м. Львова надійшло клопотання ОСОБА_3 , в якому просить скасувати арешт на мобільний телефон марки Xiаomi Redmi 9A, серійний номер НОМЕР_1 , з ІМЕІ НОМЕР_2 , з сім карткою № НОМЕР_3 , накладений ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 07.02.2024, в межах кримінального провадження, внесеного 02.02.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000044.

Власник майна в судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, будь-яких заяв чи клопотань на адресу суду від такої не надходило.

Слідчий в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

Згідно ч.4 ст.107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання не підлягає до задоволення, виходячи із наступного.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим відділом Управління СБ України у Львівській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному 02.02.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000044, за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.111, ч.2 ст.15, ч.2 ст.113 КК України, за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.15 ч.2 ст.258 КК України.

Ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 07.02.2024 у справі №461/1073/24, провадження №1-кс/461/786/24, накладено арешт на майно, яке було виявлено та вилучено 03.02.2024 в ході проведення обшуку квартири АДРЕСА_1 , зокрема, на мобільний телефон марки Xiаomi Redmi 9A, серійний номер НОМЕР_1 , з ІМЕІ НОМЕР_2 , з сім карткою № НОМЕР_3 .

Як вбачається із вказаної ухвали, метою накладення арешту на вищевказане майно є те, що вилучений мобільний телефон може мати доказове значення у даному кримінальному провадженні, може містити інформацію про обставини вчинення кримінального правопорушення та причетних до вчинення осіб.

Згідно ч.1 ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому п.1 ч.2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної особи або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним в ст.98 цього Кодексу.

Відповідно до ч.11 ст.170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Слідчим суддею встановлено, що вказаний мобільний телефон відповідає вимогам ч.1 ст.98 КПК України, визнаний речовим доказом, та може бути використаний як доказ факту і обставин вчинення кримінального правопорушення.

У свою чергу власником майна у клопотанні не наведено жодного мотивування того, що відпала потреба у подальшому накладенні арешту.

Разом з тим, слідчий суддя зазначає, що за приписами статті 92 КПК України обов`язок доказування обставин, передбачених статтею 91 цього Кодексу, зокрема, щодо події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення), винуватості обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форми вини, мотиву і мети вчинення кримінального правопорушення, виду і розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, покладається на слідчого, прокурора.

Сторона обвинувачення відповідно до положень статті 93 КПК України здійснює збирання доказів шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій.

Одним із видів доказів, які можуть бути використані для доведення факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, є речові докази відповідно до положень статті 98 КПК України. До речових доказів згідно із указаною статтею належать також матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди.

При цьому відповідно до ч.ч.2, 9 ст.100 КПК України, речовий доказ зберігається у сторони кримінального провадження, якій він наданий. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ, зобов`язана зберігати його у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні. Питання про спеціальну конфіскацію та долю речових доказів і документів, які були надані суду, вирішується судом під час ухвалення судового рішення, яким закінчується кримінальне провадження. Такі докази і документи повинні зберігатися до набрання рішенням законної сили. У разі закриття кримінального провадження слідчим або прокурором питання про спеціальну конфіскацію та долю речових доказів і документів вирішується ухвалою суду на підставі відповідного клопотання, яке розглядається згідно із статтями 171-174 цього Кодексу.

Відповідно до ст.357 КПК України, речові докази оглядаються судом, а також подаються для ознайомлення учасникам судового провадження, а в разі необхідності - також іншим учасникам кримінального провадження. Особи, яким подані для ознайомлення речові докази, можуть звернути увагу суду на ті чи інші обставини, пов`язані з річчю та її оглядом. Огляд речових доказів, які не можна доставити в судове засідання, за необхідності проводиться за їх місцезнаходженням.

Слідчий суддя враховує, що досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні триває, остаточне рішення у провадженні ще не прийняте.

В той же час, враховуючи те, що в разі направлення кримінального провадження до суду, вказаний мобільний телефон як речовий доказ, відповідно до ст.357 КПК України, повинен бути безпосередньо досліджений судом (оглянутий судом) в ході судового розгляду, вважаю, що підстави для скасування арешту на мобільний телефон відсутні, оскільки в такому разі скасування арешту може привести до приховування, зникнення, знищення чи передачі самого речового доказу загалом.

Тому, в задоволенні клопотання про скасування арешту слід відмовити.

Окрім цього, слідчий суддя звертає увагу, що накладення арешту на майно не є припиненням права власності на нього або позбавленням таких прав, а носить тимчасовий характер застосування цього заходу забезпечення кримінального провадження, тому відповідні обмеження щодо заборони розпорядження майном є розумними і співмірними з огляду на завдання кримінального провадження.

Слідчий суддя зазначає, що згідно з правовою позицією Верховного Суду України від 23.01.2024 (справа №569/19829/21), ухвала слідчого судді про скасування арешту майна або про відмову у такому скасуванні призводить до таких же правових наслідків, як і ухвала про арешт майна або відмову в арешті майна, тому положення пункту 9 частини 1 статті 309 у їх взаємозв`язку зі статтями 170, 173, 174 КПК передбачають право на апеляційне оскарження не лише ухвали слідчого судді про арешт майна або відмову у ньому, а також і ухвали про скасування або про відмову у скасуванні арешту майна.

Керуючись ст.ст.2, 7, 63-2, 98, 100, 131, 132, 170-174, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в:

у задоволенні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна відмовити.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Повний текст ухвали складено 05.06.2024.

Слідчий суддя ОСОБА_1