Провадження №1-кс/523/1571/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.05.2024 року слідчий суддя Суворовського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , за участю адвоката ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання адвоката ОСОБА_4 діючого в інтересах власників майна ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , у кримінальному провадженні за №0002483 від 22.08.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 185 ч.3 КК України, про скасування арешту майна, -

ВСТАНОВИВ:

10.05.2024 року до Суворовського районного суду м. Одеси звернувся адвокат ОСОБА_4 , в інтересах власників майна ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , із клопотанням про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження №0002483 від 22.08.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 185 ч. 3 КК України.

Згідно клопотання, в провадженні СВ відділу поліції №3 Одеського районного управління поліції №1 ГУНП в Одеській області перебуває кримінальне провадження за №0002483 від 22.08.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 185 ч.3 КК України.

20.10.2020 року у справі №523/15662/20 (провадження №1-кс/523/3918/20)задоволено клопотання слідчого Суворовського ВП в м.Одесі ГУНП України в м.Одесі та накладено арешт на майно, а саме на квартиру АДРЕСА_1 , яка згідно відомостей з Державного реєстру прав на нерухоме майно належить ОСОБА_8 у приватній частці 1/3, ОСОБА_7 у приватній частці 1/3, ОСОБА_6 у приватній частці 1/3, з забороною відчуження.

В своєму клопотанні представник власників майна зазначає, що даний арешт повинен бути скасований, та так як на даний час відпала потреба в продовженні застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, обґрунтовуючи свою позицію тим, що на теперішній час викрадені у 2020 році правовстановлюючі документи на квартиру АДРЕСА_1 відновлені та власники отримали дублікати, тому на даний час відсутня потреба в подальшому застосуванню запобіжного заходу у вигляді арешту.

Під час розгляду клопотання про скасування арешту майна були вислухані учасники судового засідання.

Адвокат ОСОБА_4 , в інтересах власників майна ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , у судовому засіданні зазначила, що на даний час відпала потреба у застосуванні арешту майна, так як пройшов значний час з моменту накладення арешту на вищевказане майно, всі необхідні слідчі дії повинні були бути проведені, арешт на вказану квартиру був накладений за ініціативи потерпілих, так як були викрадені документи на вказане майно, на даний час документи відновлені, тому відпала потреба в подальшому застосуванні арешту майна.

Прокурор Суворовської окружної прокуратури м. Одеси не заперечував проти задоволення клопотання, у зв`язку з тим, що ініціатором накладення арешту були самі потерпілі для збереження даного майна, так як на даний час потреба відпала, тому дане клопотання підлягає задоволенню.

Дослідивши дані долученні клопотання, судом встановлено, що як сторона захисту так і прокурор не заперечували проти задоволення клопотання, та з метою недопущення порушення прав власників майна, суд приходить до висновку про можливість задоволення клопотання.

Згідно ст. 94 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Стаття 94 КПК містить припис щодо оцінки доказів у кримінальному процесі, який зобов`язує слідчого суддю за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінювати кожний доказ із точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку для ухвалення відповідного процесуального рішення. При цьому для останнього жоден доказ не має наперед установленої сили.

Відповідно до ч. 1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України, у випадку необхідності збереження речових доказів, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що вказане майно є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегло на собі його сліди або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Із аналізу наведеної норми вбачається, що прийняття рішення про скасування арешту майна за клопотанням вищенаведених осіб можливе за таких умов: доведення, що в подальшому застосуванні цього заходу минула потреба; доведення, що арешт накладено необґрунтовано.

Ухвалою слідчого судді від 20.10.2020 р.. застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, було обґрунтовано тим, що існував ризик незаконного відчуження нерухомого майно. Згідно показів як представника власника майна так і прокурора наданих в судовому засіданні встановлено, що на даний час вказаний ризик втратив своє існування.

Слідчий суддя наголошує, що під час розгляду клопотання щодо скасування арешту майна, суд розглядає лише обставини та підстави які були наявні на момент надання такого клопотання, всі інші слідчі дії та документи які були складені чи отриманні після подання клопотання, не можуть бути взяти до уваги при розгляді клопотання.

Аналіз приписів закону про підстави для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, які мають наслідком найбільше обмеження прав і свобод людини, засвідчує, що обов`язковими умовами їх ужиття є доведення належним представником сторони обвинувачення наявності:

1) обґрунтованої підозри щодо вчинення особою кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;

2) потреб досудового розслідування, що виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора;

3) виконання завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається з клопотанням (ч. 3 ст. 132 КПК).

Водночас під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази, що доводять обставини, на які вони посилаються. Кожну з визначених обставин, приводів, підстав потрібно доводити окремо з посиланням на конкретні матеріальні докази. Бездоказову констатацію існування певної обставини слідчий суддя повинен розглядати як припущення.

Узагальнюючи всі дослідженні обставини, доводи учасників розгляду клопотання, суд дійшов до висновку про відсутність в кримінальному провадженні даних, які б виправдовували подальше втручання у володіння заявником майном, доводи клопотання про скасування арешту є обґрунтованими, встановлено, що в подальшому застосуванні арешту відпала потреба у зв`язку з чим вважає за доцільне скасувати арешт, оскільки подальше застосування такого виду заходу забезпечення кримінального провадження може порушити право заявника на вільне розпорядження належним йому майном та не може бути підставою для порушення права особи передбаченого ст. 41 Конституції України.

Таким чином, дослідивши надані матеріали, приймаючи до уваги те, що накладений арешт перешкоджає законному праву власника користуватися своїм майном а також те, що ризиків для застосування такого виду заходу забезпечення не має, слідчий суддя приходить до висновку, що в подальшому застосуванні арешту на майно відпала потреба, а відтак арешт накладений ухвалою слідчого судді Суворовського районного суду м.Одеси від 20.10.2020 року підлягає скасуванню, з метою недопущення необґрунтованого порушення прав, свобод та охоронюваних законом інтересів осіб, яким належить майно, а також осіб, у фактичному володінні яких воно знаходиться, та задоволення клопотання ОСОБА_4 діючого в інтересах власників майна ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 у кримінальному провадженні за №0002483 від 22.08.2020 року року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 185 ч.3 КК України, про скасування арешту майна.

Також слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити, що відповідно до ч. 4 ст. 173 КПК України, відмова у задоволенні або часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі відповідно всього або частини тимчасово вилученого майна.

Керуючись ст.ст. 167-174, 369-372 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах власників майна ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 у кримінальному провадженні за №0002483 від 22.08.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 185 ч.3 КК України, про скасування арешту майна задовольнити.

Арешт, накладений ухвалою слідчого судді Суворовського районного суду м.Одеси від 20.10.2020 року у кримінальному провадженні №№0002483 від 22.08.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 185 ч.3 КК України, на квартиру АДРЕСА_1 , яка згідно відомостей з Державного реєстру прав на нерухоме майно належить ОСОБА_8 у приватній частці 1/3, ОСОБА_7 у приватній частці 1/3, ОСОБА_6 у приватній частці 1/3 скасувати.

Копію ухвали направити до Суворовської окружної прокуратури м.Одеси, відділу поліції №3 ОРУП №1 ГУМВС України в Одеській області для виконання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1