Тальнівський районний суд Черкаської області
УХВАЛА

Справа № 704/439/24

Номер провадження № 1-кп/704/95/24

18.04.2024 м. Тальне

Тальнівський районний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

за участі секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

обвинуваченої ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Тальне матеріали кримінального провадження № 0000451 відносно ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 369-2 КК України,

ВСТАНОВИВ:

11.04.2024 року до Тальнівського районного суду Черкаської області надійшло кримінальне провадження № 0000451 відносно ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 369-2 КК України.

Ухвалою слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 19.01.2024 ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у виді домашнього арешту за місцем проживання строком на 60 діб.

Ухвалою слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 15.03.2024 ОСОБА_4 продовжено строк дії запобіжного заходу у виді домашнього арешту до 18.04.2024 р.

В зв`язку із закінченням строкудії запобіжного заходу в судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту відносно обвинуваченої ОСОБА_4 . посилаючись на те, що ОСОБА_4 обґрунтовано обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину і з метою уникнення покарання може переховуватись від суду, впливати на свідків, а тому є підстави для продовження обраної їй міри запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту.

Прокурор в судовому засіданні подання підтримав повністю.

Захисник ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечив проти задоволення клопотання прокурора та заявив усне клопотання про заміну запобіжного заходу, а саме просить замінити цілодобовий домашній арешт на нічний домашній арешт посилаючись на те, що на утриманні обвинуваченої ОСОБА_4 знаходиться мати, якій понад 80 років і яка потребує постійного стороннього догляду, а також на її утриманні знаходиться дочка та її малолітня дитина, тому він вважає, що цілодобовий домашній арешт перешкоджає ОСОБА_4 здійснювати догляд за членами сім`ї, а застосування до неї нічного домашнього арешту дасть їй змогу повноцінно доглядати за членами сім`ї та повністю забезпечить виконання обвинуваченою своїх процесуальних обов`язків.

Обвинувачена ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечила щодо клопотання прокурора про продовження їй строку запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту та підтримала клопотання захисника про заміну запобіжного заходу на нічний домашній арешт.

Прокурор в судовому засіданні на клопотання захисника повідомив, що він підтримує своє клопотання про продовження запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту, однак вважає, що належне застосування до обвинуваченої ОСОБА_4 нічного домашнього арешту також забезпечить виконання нею своїх процесуальних обов`язків.

Суд, заслухавши думку учасників судового розгляду, доходить таких висновків.

Згідно зі ст. 331 КПК України, під час судового розгляду, суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 КПК України.

Відповідно до положень ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Тимчасовим запобіжним заходом є затримання особи, яке застосовується з підстав та в порядку, визначеному цим Кодексом.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, оцінює в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного.

Згідно ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Суд має право зобов`язати підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого органу державної влади, визначеного слідчим суддею, судом, якщо прокурор доведе обставини, передбачені пунктом 1 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктами 2 та 3 частини першої цієї статті.

Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Частинами 1, 2 ст. 181 КПК України передбачено, що домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Згідно до ч. 6 ст. 181 КПК України, строк дії ухвали суду про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора.

Відповідно до вимог ст. 17 Закону України "Про виконання рішень про застосування практики Європейського суду з прав людини", суд у своїх рішеннях повинен також застосовувати практику Європейського суду з прав людини. Відповідно до практики Європейського суду з прав людини у всіх випадках, коли ризику ухилення обвинуваченого від слідства можна запобігти за допомогою застави чи інших запобіжних заходів, обвинуваченого має бути звільнено і в таких випадках національні органи мають належним чином досліджувати можливість застосування альтернативних заходів (рішення ЄСПЛ від 23 вересня 2008 року у справі Вренчев проти Сербії ).

Із матеріалів справи встановлено, що ухвалою слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 19.01.2024 ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у виді домашнього арешту за місцем проживання строком на 60 діб.

Ухвалою слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 15.03.2024 ОСОБА_4 продовжено строк дії запобіжного заходу у виді домашнього арешту до 18.04.2024 р.

Виходячи з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п.175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Суд констатує, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні вказаного кримінального правопорушення, що підтверджується зібраними в ході досудового розслідування доказами. На даному етапі судового розгляду зазначені докази є вагомими та достатніми для обґрунтування підозри ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст.369-2 КК України.

Вирішуючи питання наявності ризиків, які дають підстави суду обрати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, суд доходить висновку, що вказані прокурором у клопотанні ризики знайшли своє підтвердження в ході розгляду клопотання.

Разом з тим, прокурором не доведено обставин, які б свідчили про можливість запобігти цим ризикам виключно шляхом застосування до обвинуваченої запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту. За таких обставин, суд дійшов висновку про можливість застосування до обвинуваченої запобіжного заходу у вигляді нічного домашнього арешту.

Так, вирішуючи питання про застосування до обвинуваченої запобіжного заходу, суд враховує, що вона має постійне місце реєстрації та проживання, а також те, що на її утриманні знаходиться мати похилого віку яка потребує догляду.

Вказані обставини свідчать про можливість запобігти існуючим ризикам у цьому кримінальному провадженні шляхом застосування до ОСОБА_4 необхідного і достатнього запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту із забороною їй залишати місце свого проживання в період часу з 20:00 до 08:00, з покладанням на неї певних обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 176-179, 181, 194, 196, 331, 372, 395 КПК України суд,

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно обвинуваченої ОСОБА_4 , яка обвинувачується у скоєні кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України - задовольнити частково.

Застосувати відносно обвинуваченої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту із забороною їй залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 в період часу з 20:00 до 08:00 строком до 16.06.2024 включно.

Покласти на обвинувачену ОСОБА_4 строком до 16.06.2024 такі обов`язки:

- прибувати до суду за першим викликом;

- не відлучатись з населеного пункту АДРЕСА_1 без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання, реєстрації та роботи;

- утриматися від спілкування в будь-якій формі (особисто, через знайомих, шляхом телефонного зв`язку чи через мережу Інтернет тощо) зі свідками у цьому провадженні.

Роз`яснити обвинуваченій положення ч.5 ст. 181 КПК України, а саме: працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтись до житла цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Попередити ОСОБА_4 про наслідки ухилення від покладених на неї судом обов`язків.

Копію ухвали вручити учасникам судового провадження та направити для виконання до відділу поліцейської діяльності №1 Звенигородського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Черкаського апеляційного суду на протязі семи днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1