Провадження № 1-кс/686/9137/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 жовтня 2023 року м. Хмельницький

Слідча суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , скаржниці ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

ВСТАНОВИЛА:

ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду із скаргою на бездіяльність уповноважених осіб Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою, поданою нею та ОСОБА_4 , в якій просить: зобов`язати СВ Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області внести відомості за заявою про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 384, ч. 2 ст. 367, ч. 2 ст. 366, ч. 1 ст. 364 КК України до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати досудове розслідування; зобов`язати СВ Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області видати ОСОБА_4 та ОСОБА_3 витяг з ЄРДР, постанови про визнання ОСОБА_4 та ОСОБА_3 потерпілими та пам`ятку потерпілих.

Скаргу обґрунтовують тим, що 21 вересня 2023 року ОСОБА_4 та ОСОБА_3 було подано до СВ Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області заяву про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 384, ч. 2 ст. 367, ч. 2 ст. 366, ч. 1 ст. 364 КК України посадовими особами Центрально-Західного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці, які полягали у складанні завідомо неправдивого висновку спеціаліста Держпраці за № ЦЗ/1/6193-23 від 10.08.2023.

Проте жодних дій, спрямованих на внесення відомостей до ЄРДР та здійснення досудового розслідування, органами досудового слідства не вчинялося.

У судовому засіданні скаржниця підтримала вимоги скарги з підстав, викладених у скарзі та просила її задовольнити. Пояснила, що переконана у тому, що посадові особи Центрально-Західного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці та слідчий і прокурор діяли у змові, тобто висновок складений на замовлення працівників правоохоронних органів, яким було відомо про його зміст ще до того, як він буде складений.

Представники Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області, будучи належним чином повідомленими про дату та час розгляду скарги, у судове засідання не з`явилися, однак відповідно до вимог ч. 3 ст. 306 КПК України це не є перешкодою для розгляду скарги.

Заслухавши думку скаржниці, дослідивши матеріали справи, приходжу до висновку, що скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_4 та ОСОБА_3 21.09.2023 було подано до Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області заяву про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 384, ч.2 ст. 367, ч.2 ст.366, ч.1 ст. 364 КК України посадовими особами Центрально-Західного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці.

Дана заява була зареєстрована в Хмельницькому РУП ГУНП в Хмельницькій області за № 609/М від 21.09.2023 року, що підтверджується підписом уповноваженої особи про її прийняття та штампом про реєстрацію у органі досудового розслідування.

Положеннями частини 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно з пунктом 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Положеннями частини 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно з пунктом 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Генеральною прокуратурою України за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства.

До Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (ч. 5 ст. 214 КПК України).

Із цими приписами Кримінального процесуального закону кореспондуються викладені у п.2 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020 норми, згідно з якими відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

У своїй постанові від 16.05.2019 Верховний Суд у складі колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) вказав: «...положеннями ст. 3 КПК визначено, що кримінальне провадження це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується, серед іншого, закриттям кримінального провадження. Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.....».

Отже ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним з точки зору використання державних ресурсів.

П. 2 ч. 1 розділу ІІ «Порядок формування та ведення Реєстру» Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020 визначено, що відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Інформацією про кримінальне правопорушення є обставини та конкретні факти, викладені у заяві особи про вчинення кримінального правопорушення, які містять ознаки складу кримінального правопорушення та можуть бути перевірені у кримінально-процесуальному порядку. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Вказане слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні.

Реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Слідчою суддею установлено, що ОСОБА_4 та ОСОБА_3 31.08.2023 зверталися до Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області із заявою про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 384, ч. 2 ст. 367, ч. 2 ст. 366, ч. 2 ст. 364 КК України посадовими особами Центрально-Західного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці, яка ідентична тій, з якою дані особи звернулися до Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області 21.09.2023, з тією лише різницею, що кваліфікація одного із вчинених, на думку заявниць, кримінальних правопорушень у заяві від 31.08.2023 зазначалася як ч. 2 ст. 364 КК України, тоді як у заяві від 21.09.2023, бездіяльність щодо невнесення відомостей за якою є предметом даного судового розгляду, указується кваліфікація за ч. 1 ст. 364 КК України.

Оскільки відомості за заявою ОСОБА_4 та ОСОБА_3 від 31.08.2023 про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 384, ч. 2 ст. 367, ч. 2 ст. 366, ч. 2 ст. 364 КК України посадовими особами Центрально-Західного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці, до ЄРДР внесені не були, заявниці зверталися до слідчого судді із оскарженням бездіяльності органів досудового розслідування та ухвалою слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду від 14.09.2023 у справі № 686/23225/23 було відмолено у задоволенні скарги ОСОБА_4 (однієї із заявниць) щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

У межах розгляду скарги слідчим суддею надавалася оцінка аргументам обох заявниць, викладених у їх заяві про вчинення кримінальних правопорушень від 31.08.2023 та зроблено висновок, що повідомлення ОСОБА_4 та ОСОБА_3 за своєю суттю та змістом не є заявою про вчинення кримінальних правопорушень.

У подальшому, ухвалою Хмельницького апеляційного суду від 21 вересня 2023 року було відмовлено у задоволенні апеляційної скарги ОСОБА_4 , а ухвалу слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 14 вересня 2023 року про відмову у задоволенні скарги ОСОБА_4 щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань залишено без змін.

Аргументуючи вимоги за скаргою та подаючи текстуально ідентичну заяву про вчинення посадовими особами Центрально-Західного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці кримінальних правопорушень та оскаржуючи бездіяльність щодо невнесення відомостей до ЄРДР, ОСОБА_3 таким чином намагається добитися переоцінки доказів, уважаючи, що їх аргументи не були почуті судами.

Жодних відомостей, які би не досліджувалися слідчим суддею Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області, а у подальшому судом апеляційної інстанції, у заяві ОСОБА_4 та ОСОБА_5 від 21.09.2023 про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 384, ч. 2 ст. 367, ч. 2 ст. 366, ч. 1 ст. 364 КК України, заявницями не указано.

Із заяви ОСОБА_4 та ОСОБА_3 не вбачається обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, відсутні об`єктивні дані, які б свідчили про доцільність внесення відомостей до ЄРДР, оскільки у ній фактично викладені обставини, які зводяться до незгоди з висновком спеціаліста Центрально-Західного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці ОСОБА_6 , який було надано в межах проведення досудового розслідування кримінального провадження №0006892, внесеного до ЄРДР 29.09.2017 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.210, ч. 4 ст. 191, ч. 2 ст. 175, ч. 1 ст. 172, ч. 2 ст. 364 КК України, правова оцінка якому надаватиметься під час досудового розслідування у кримінальному провадженні за №0006892.

Отже, рішення за ідентичною за своєю суттю заявою ОСОБА_4 та ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення окрім того, що вона датована іншим числом, уже було прийнято, а тому при ухваленні рішення слідчим суддею також враховується недопустимість повторного розгляду одних і тих же по суті скарг.

З огляду на викладене, у задоволенні скарги слід відмовити.

Керуючись статтями 214, 303- 307, 309, 376 КПК України, слідча суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Повний текст ухвали проголошено 31.10.2023.

Слідча суддя