Справа № 405/271/24
провадження № 1-кс/405/388/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.02.2024 м. Кропивницький

Ленінський районний суд м. Кіровограда у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши відкритому судовому засіданні клопотання слідчого відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором відділу Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Новоолександрівка Долинського району Кіровоградської області, громадянина України, не працюючого, не одруженого, з середньо - спеціальною освітою, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 246 КК України, відомості про які внесені 21.09.2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000998,

ВСТАНОВИВ:

09.02.2024 до Ленінського районного суду м. Кіровограда від слідчого ВРЗЗС СУ ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_6 надійшло клопотання, у якому слідчий просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Обґрунтовуючи клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий зазначив, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 246 КК України, наявність ризиків, які передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, та неможливість їх запобігання в разі застосування менш суворого запобіжного заходу.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання про застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за обставин, які викладені в клопотанні.

Захисник заперечував щодо задоволення клопотання, вважав, що ризики відсутні, вони необґрунтовані, вказав, що підозрюваний раніше не судимий, має неповнолітню дитину. Просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Підозрюваний погодився з позицією захисника.

Слідчий суддя, заслухавши доводи прокурора, думку підозрюваного, захисника, дослідивши клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та матеріали, якими воно обґрунтовується, дійшов до наступних висновків.

Слідчий суддею встановлено, що слідчими ВРЗЗС СУ ГУНП в Кіровоградській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, відомості про які внесені 21.09.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000998 за ознаками кримінальних правопорушень, ч. 4 ст. 246 КК України.

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 був затриманий в порядку ст. 208 КПК України «09» лютого 2024 року о 05 год. 04 хв.

23.09.2023 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст. 246 КК України, відповідно до змісту якої: у вересні 2023 року, точного часу органом досудового розслідування не встановлено, мешканці м. Долинська Кропивницького району Кіровоградської області, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за попередньою змовою з ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 групою осіб, з корисливих мотивів, з метою особистого збагачення, порушуючи вимоги статей 4, 24, 67, 68, 69 Лісового кодексу України, статей 5, 12 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», а також встановлений порядок охорони, раціонального використання та відтворення лісу, незаконно, без спеціального дозволу, який посвідчується відповідним документом (лісорубним квитком, ордером), виданим уповноваженим органом, діючи умисно, достовірно знаючи про передбачений чинним законодавством України порядок порубки деревини у захисних лісових насадженнях, вчинили умисні протиправні дії з незаконної порубки дерев у захисних лісових насадженнях, перевезення, зберігання незаконно зрубаних дерев.

Протягом вересня місяця 2023 року, точного часу органом досудового розслідування не встановлено, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 порушуючи встановлений порядок охорони, раціонального використання та відтворення захисних лісових насаджень, усвідомлюючи протиправний і суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи шкідливі наслідки та свідомо бажаючи їх настання, діючи за попередньою змовою групою осіб, з корисливих мотивів, за допомогою заздалегідь підготовлених ручних бензопил, самовільно, без передбаченого законом дозволу на проведення порубки та у порушення ст.69 Лісового Кодексу України, ст.ст.12, 40 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», п.п.2, 4 Порядку видачі спеціальних дозволів на використання лісових ресурсів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №761 від 23.05.2007, перебуваючи на території полезахисної лісової смуги, що розташована на території Долинської територіальної громади Кіровоградської області, а саме Першотравневого старостинського округу в між землями сільськогосподарського призначення з кадастровими номерами :02:000:0381, :02:000:0391, :02:000:0398 поблизу населених пунктів с. Мирне та с. Першотравневе, яка перебуває у комунальній власності Долинської міської територіальної громади в особі Долинської міської ради Кропивницького району Кіровоградської області як полезахисна смуга, шляхом відокремлення дерева від кореня, вчинили незаконну порубку дерев різних порід до ступеня припинення росту: 28 живоростучих (сироростучих) дерев породи ясен, 21 живоростучих (сироростучих) дерев породи дуб, 1 живоростучого (сироростучого) дерева породи акація.

Своїми злочинними діями ОСОБА_4 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 спричинили довкіллю і охоронюваним законом державним інтересам майнову шкоду (збитки) державі в особі Долинська міська рада Кропивницького району Кіровоградської області згідно із висновком судової інженерно-екологічної експертизи №3426/23-27 від 19.10.2023, на суму 514877,68 грн., яка більше як у двадцять п`ять разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян, що згідно примітки до статті 246 КК України є тяжкими наслідками та після чого розпорядилися спиляними деревами на власний розсуд.

Таким чином своїми умисними діями, що виразилися в незаконній порубці дерев у інших лісових насадженнях, перевезенні, зберіганні незаконно зрубаних дерев, вчиненого за попередньою змовою групою осіб, що спричинило тяжкі наслідки, ОСОБА_4 вчинив кримінальне правопорушення (злочин), передбачений ч.4 ст.246 КК України.

Крім того, у жовтні 2023, точного часу органом досудового розслідування не встановлено, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за попередньою змовою з ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , повторно порушуючи встановлений порядок охорони, раціонального використання та відтворення захисних лісових насаджень, усвідомлюючи протиправний і суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи шкідливі наслідки та свідомо бажаючи їх настання, діючи за попередньою змовою групою осіб, з корисливих мотивів, за допомогою заздалегідь підготовлених ручних бензопил, самовільно, без передбаченого законом дозволу на проведення порубки та у порушення ст.69 Лісового Кодексу України, ст.ст.12, 40 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», п.п.2, 4 Порядку видачі спеціальних дозволів на використання лісових ресурсів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №761 від 23.05.2007, перебуваючи полезахисної лісової смуги, що розташована на території Богданівського старостинського округу Долинської територіальної громади Кропивницького району Кіровоградської області в лісосмугі між землями сільськогосподарського призначення з кадастровими номерами :02:000:0315, :02:000:1802, поблизу населених пункту с. Новоданилівка, шляхом відокремлення дерева від кореня, вчинили незаконну порубку дерев породи дуб до ступеня припинення росту: 34 живоростучих (сироростучих) дерев породи дуб та 4 живоростучих (сироростучих) дерев породи дуб не до ступеня припинення росту.

Своїми злочинними діями ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 спричинили довкіллю і охоронюваним законом державним інтересам майнову шкоду (збитки) державі в особі Долинська міська рада Кропивницького району Кіровоградської області згідно із висновком судової інженерно-екологічної експертизи №3798/23-27 від 26.12.2023, на суму 295716,99 грн., яка більше як у двадцять п`ять разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян, що згідно примітки до статті 246 КК України є тяжкими наслідками та після чого розпорядилися спиляними деревами на власний розсуд,.

Крім того, 23.11.2023 ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за попередньою змовою з ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 за грошові кошти в сумі 7000 гривень здійснили збут незаконно зрубаних дерев.

Таким чином своїми умисними діями, що виразилися в незаконній порубці дерев у інших лісових насадженнях, перевезенні, зберіганні, збуті незаконно зрубаних дерев, вчиненого повторно, за попередньою змовою групою осіб, що спричинило тяжкі наслідки, ОСОБА_4 вчинив кримінальне правопорушення (злочин), передбачений ч.4 ст.246 КК України.

Крім того, 08.02.2024, в період часу з 19:00 год. по 23:50 год., ОСОБА_7 та ОСОБА_4 , повторно порушуючи встановлений порядок охорони, раціонального використання та відтворення захисних лісових насаджень, усвідомлюючи протиправний і суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи шкідливі наслідки та свідомо бажаючи їх настання, діючи за попередньою змовою групою осіб, з корисливих мотивів, за допомогою заздалегідь підготовлених ручних бензопил, самовільно, без передбаченого законом дозволу на проведення порубки та у порушення ст.69 Лісового Кодексу України, ст.ст.12, 40 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», п.п.2, 4 Порядку видачі спеціальних дозволів на використання лісових ресурсів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №761 від 23.05.2007, перебуваючи в полезахисній лісовій смузі, що розташована на території Кіровоградської області, Кропивницького району, Долинської ОТГ, неподалік с. Суходільське, на відстані близько 7 кілометрів від вказаного населеного пункту, шляхом відокремлення дерева від кореня, вчинили незаконну порубку дерев у кількості 27 штук, які в подальшому працівниками поліції були виявлені та вилучені з місця вчинення кримінального правопорушення під час затримання зазначених осіб.

Своїми злочинними діями ОСОБА_7 та ОСОБА_4 спричинили довкіллю і охоронюваним законом державним інтересам, в особі Долинської міської ради Кропивницького району Кіровоградської області, тяжких наслідків.

Таким чином своїми умисними діями, що виразилися в незаконній порубці дерев у інших лісових насадженнях, вчиненого повторно за попередньою змовою групою осіб, що спричинило тяжкі наслідки, ОСОБА_4 вчинив кримінальне правопорушення (злочин), передбачений ч.4 ст.246 КК України.

За практикою Європейського суду з прав людини розумна підозра у вчиненні кримінального правопорушення, про яку йдеться у статті 5 (підпункт «с» пункту 1) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин. Також ЄСПЛ у своїй практиці неодноразово зазначав, що факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.

Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення, відповідно обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Термін «обґрунтована підозра», згідно практики ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 року, означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення.

Для цілей повідомлення особі про підозру стандарт «достатніх підстав (доказів)» передбачає наявність доказів, які лише об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним кримінальним правопорушенням (демонструють причетність до його вчинення) і є достатніми, щоб виправдати подальше розслідування для висунення обвинувачення або спростування такої підозри (рішення ЄСПЛ у справах «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994 та «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990).

Надані слідчим докази, а саме: протоколами оглядів місця події; протоколами допитів представника потерпілого ОСОБА_9 ; протоколами допиту свідків; висновками судових експертиз; протоколами проведення негласних слідчих (розшукових) дій; протоколом огляду місця події від 09.02.2024; протоколом проведення обшуку від 09.02.2024, у сукупності свідчать про обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_4 підозри за ч. 4 ст. 246 КК України.

Оскільки на даному етапі кримінального провадження на стадії вирішення питання про застосування запобіжного заходу не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду по суті, а саме питань, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні злочину, слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів лише визначив про причетність ОСОБА_4 до вчинення злочину, в якому він підозрюється, а пред`явлена підозра, є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього запобіжного заходу.

Слідчим суддею звертається увага на те, що ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч.1 ст.177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.

При цьому, КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому, оскільки під поняттям «ризик» - слід розуміти обґрунтовану ймовірність протидії підозрюваного кримінальному провадженню у формах, передбачених ч.1 ст.177 КПК України.

Запобіжний захід застосовується з метою попередження ризиків здійснення такої поведінки підозрюваного та, як наслідок, унеможливлення здійснення негативного впливу на хід та результати кримінального провадження. Тобто, в даному випадку, слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд мають зробити висновки прогностичного характеру, коли доказування спрямоване не на подію, яка відбулася в минулому, а на встановлення фактичних даних, які дозволять стверджувати про подію, яка може статися з достатньою долею ймовірності у майбутньому.

Слідчий суддя також вважає, що прокурором та слідчим обґрунтовано наведений перелік ризиків, що передбачений п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що підозрюваний ОСОБА_4 усвідомлюючи тяжкість кримінального правопорушення та розуміючи міру покарання, яке може бути до нього застосоване у разі ухвалення обвинувального вироку, може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду з метою уникнення відповідальності за вчинений злочин, тобто вказане свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст.177 КПК України. Такий висновок слідчого судді узгоджується із позицією ЄСПЛ у справі Ilijkov v. Bulgaria від 26.06.2001 (§ 80, заява № 33977/96), за якою суворість можливого вироку є відповідним елементом в оцінці ризику ухилення, а погляд на серйозність обвинувачення проти заявника давав уповноваженим органам можливість обґрунтовано вважати, що такий початковий ризик був встановлений.

Має під собою підґрунтя й зазначений прокурором та слідчим ризик того, що ОСОБА_4 знаходячись на свободі, маючи можливість вільного пересування та контактів, спроможен незаконно впливати прямо чи опосередковано на свідків з метою уникнення від кримінальної відповідальності та покарання, тобто вказане свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену Кримінальним процесуальним кодексом України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 23, ст. 224, ч. 4 ст. 95 КПК України.

З огляду на зазначені положення закону, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України прокурором не доведено, що свідчить про його необґрунтованість.

Відповідно до вимог ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК Кодексу.

Згідно ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті (наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення та наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, на які вказує слідчий, прокурор), але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті (недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні), слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід ніж той, який зазначений у клопотанні.

Під час вирішення про достатній та необхідний запобіжний захід, що може забезпечити належну процесуальну поведінку та запобігти встановленим ризикам, слідчий суддя враховує, що підозрюваний ОСОБА_4 раніше не судимий, обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, має постійне місце проживання, має неповнолітню дитину.

При вирішенні клопотання суд враховує, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Європейським судом з прав людини у рішенні по справі «Белчев проти Болгарії» наголошено на тому, що обґрунтування будь-якого періоду позбавлення свободи повинно бути переконливо доведено державними органами.

Кримінальний процесуальний закон покладає аналогічний обов`язок на сторону обвинувачення, зазначаючи, що остання має довести суду, крім обґрунтованості підозри та наявності ризиків не процесуальної поведінки особи, ще й неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Сама по собі тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється особа не може бути безумовною підставою для обрання щодо цієї особи запобіжного заходу у вигляді взяття під варту (рішення у справі «Ніколова проти Болгарії»). Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини по справі «Ноймайстер проти Австрії» позбавлення волі особи (тримання під вартою) не повинно перетворюватися на своєрідну прелюдію до завчасного відбування можливого у майбутньому вироку про позбавлення волі.

Отже, прокурором під час розгляду клопотання доведено наявність обґрунтованої підозри та ризиків, передбачених п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, проте, не доведені обставини, передбачені п. 3 ч. 1 ст. 194 КПК України, а саме недостатності застосування більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою для запобігання встановленим ризикам, які б давали змогу об`єктивному спостерігачу переконатись в тому, що запобігти вказаним ризикам можливо виключно застосувавши запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

На переконання слідчого судді достатнім запобіжним заходом, який забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваної, за вказаного вище обґрунтування, є домашній арешт з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

На підставі викладеного, слідчий суддя прийшов до висновку про часткове задоволення клопотання слідчого та застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, який в сукупності із встановленими конкретними обставинами кримінального провадження в повній мірі відповідає практиці Європейського суду з прав людини та статті 5 Конвенції, положення якої вказують, що кожен має право на свободу та особисту недоторканність, нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

На підставі викладеного, керуючись вимогами статей 40, 131, 132, 176-178, 182-184, 194, 196 - 197, 309, 395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_4 - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з 09.02.2024 по 09.04.2024 включно, в межах строку досудового розслідування.

Покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки:

- не залишати житло за адресою: АДРЕСА_2 , в період часу з 22.00 год. до 06 год. 00 хв. наступного дня без дозволу слідчого, прокурора чи суду;

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за кожною вимогою;

- не відлучатись із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора чи суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця свого проживання та місця роботи;

- утриматися від спілкування зі свідками та іншими підозрюваними в даному кримінальному провадженні, крім участі у проведенні процесуальних дій, та не відвідувати місця їх проживання;

- здати на зберігання до Центрально-південного міжрегіонального управління Державної міграційної служби паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Негайно звільнити ОСОБА_4 з-під варти та зобов`язати ОСОБА_4 невідкладно прибути до місця свого проживання.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Контроль за виконанням ОСОБА_4 покладених на нього обов`язків покласти на ГУНП в Кіровоградській області.

Вручити копію цієї ухвали прокурору, підозрюваному, захиснику негайно після її оголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1