Справа № 953/1006/24
н/п 1-кс/953/1192/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" лютого 2024 р. м. Харків

Київський районний суд м. Харкова в складі:

Слідчого судді ОСОБА_1 ,

Секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

За участі заявника ОСОБА_3 ,

розглянувши скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР

ВСТАНОВИВ:

07.02.2024 року до суду надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення від 09.01.2024 року.

Вимоги скарги обґрунтовані тим, що 09.01.2024 року ОСОБА_3 подала заяву до ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області, де просила повідомити місцезнаходження її близьких родичів, отримала відповідь, з якою не згодна, оскільки ХРУП № 1 не відкрив кримінальну справу за ст. 214 КК України. В прохальній частині своєї скарги заявник просить внести відомості про кримінальне правопорушення за ст. 185 КК України (крадіжка) до ЄРДР за її заявою від 09.01.2024 року.

В судовому засіданні заявниця ОСОБА_3 доводи скарги підтримала, просила її задовольнити.

Представник ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області у судове засідання не з`явився, про розгляд скарги повідомлявся належним чином, надав лист, в якому повідомив, що до ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області надійшло звернення ОСОБА_3 , яке було зареєстровано, надана відповідь.

Частиною 3 статті 306 КПК України передбачено, що відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

У відповідності до положень ст.26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті скарги у відсутність не з`явившихся осіб, на підставі наданих доказів.

Вивчивши скаргу, вислухавши заявника, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до висновку.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч.1 ст.303 КПК України.

Зокрема, у відповідності до п.1 ч.1 ст.303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Згідно з ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор, невідкладно, але не пізніше 24 години після подання заяви, повідомлення про вчинення кримінального правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування.

Відомості, які підлягають внесенню до ЄРДР та їх перелік визначений ч.5 ст.214 КПК України, відповідно до положень якої до ЄРДР підлягають внесенню, серед інших відомостей, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлені з іншого джерела.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

При цьому, виходячи зі змісту ст.214 КПК України повноваженнями щодо оцінки відомостей, наведених у заяві чи повідомлених потерпілим, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення наділені слідчий, прокурор.

Відповідно до ч. 1 ст. 60 КПК України, заявником є фізична або юридична особа, яка звернулася із заявою або повідомленням про кримінальне правопорушення до органу державної влади, уповноваженого розпочати досудове розслідування, і не є потерпілим.

Чинним Кримінальним кодексом України визначено, які саме діяння є злочинами, в чому полягає об`єктивна та суб`єктивна сторона того чи іншого злочину, кваліфікуючі ознаки та інше. У випадках, якщо у заяві чи повідомленні є ті чи інші об`єктивні дані, що свідчать про ознаки того чи іншого злочину, наявні підстави вважати таке звернення саме заявою чи повідомленням про злочин, за якими приймаються передбачені законом процесуальні рішення.

Таким чином, обов`язковою умовою початку досудового розслідування є наявність обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до приписів закону реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення (злочин).

Згідно наданих до скарги відомостей вбачається, що ОСОБА_3 09.01.2024 року звернулась до ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області з заявою, в якій просила повідомити їй де знаходяться її близькі родичі: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 .

Згідно наданої до скарги відповіді за №119/61-2024 року ОСОБА_3 надана відповідь, що в ході перевірки за даною заявою встановлені адреси мешкання вказаних у заяві осіб, які повідомлені заявникові.

Таким чином, перевіривши надану до скарги заяву від 09.01.2024 року, за якою просить заявник внести відомості до ЄРДР, отримані відомості з ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області, слідчий суддя зазначає, що фактично заява від 09.01.2024 року не відповідає вимогам КПК України щодо заяв про вчинене кримінальне правопорушення, оскільки в даній заяві викладено прохання лише повідомити про місцезнаходження родичів, а будь-яких ознак чи обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення в заяві від 09.01.2024 року не вказано взагалі.

На підставі викладеного, слідча суддя приходить до висновку, що заява від 09.01.2024 року, за якою заявник просить внести відомості до ЄРДР не містить об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину), а тому і підстав для внесення відомостей до ЄРДР немає.

Також, слідча суддя звертає увагу на те, що відповідь за заявою від 09.01.2024 року ОСОБА_3 надано, а у випадку незгоди з даною відповіддю заявник не позбавлена оскаржити її у встановленому законодавством порядку.

Крім того, в заяві від 09.01.2024 року відсутні будь-які посилання на об`єктивні дані, які дійсно можуть свідчать про ознаки будь-якого злочину, а в скарзі заявник просить внести відомості в ЄРДР за ознаками ст. 185 КК України (крадіжка), однак не може пояснити чиє майно було вкрадено та за яких обставин.

Узагальнення Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 12.01.2017 року №9-49/0/4-17 «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування» передбачає, що найбільш складним і неоднозначним питанням, яке характеризує стан судової практики розгляду аналізованої категорії скарг, є правова оцінка заяви чи повідомлення на предмет обґрунтованості викладених у них відомостей, що свідчать саме про кримінальне правопорушення. У слідчій і в судовій практиці щодо цього питання є щонайменше два підходи. Згідно з першим передбачається так зване автоматичне внесення відомостей про кримінальне правопорушення, якщо такі повідомлення на предмет того, що викладені відомості дають підстави констатувати певні ознаки складу злочину. У свою чергу, другий підхід не передбачає автоматичного внесення відомостей, викладених у будь-яких заявах чи повідомленнях вносяться лише визначені як такі, що на думку суб`єкта, який їх вносить, дійсно можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення. Реалізація другого підходу, крім іншого, допускає розгляд заяв, які не містять таких відомостей, у порядку, встановленому Законом України «Про звернення громадян».

Наведена правова позиція також закріплена у висновку Верховного Суду України щодо питання про початок кримінального провадження стосовно суддів, яке пов`язане зі здійсненням ними судочинства від 01.07.2013 року.

Також, зазначаю, що правом визначення правової кваліфікації кримінального правопорушення, вказаного у повідомленні про кримінальне правопорушення, наділений орган досудового слідства.

Згідно п.1.10. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора України 30.06.2020 №298, реєстраторами єдиного реєстру досудових розслідувань є прокурори, слідчі органів прокуратури, внутрішніх справ, органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства, та органів державного бюро розслідувань (з моменту створення).

Відповідно до п.2.3 вищевказаного Положення, внесення відомостей до Реєстру шляхом занесення інформації, зазначеної у п.2.1 Положення здійснюється реєстратором.

Отже, питання кваліфікації дій віднесено до органу досудового розслідування та може бути здійснено слідчим по кримінальному провадженню під час проведення досудового розслідування.

Враховуючи вищевикладене, а також положення п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України скарга за обставин, викладених в ній, задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст.55, 107, 220, 303-307, 372, 376 ч.2 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявою від 09.01.2024 року залишити без задоволення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1