Справа № 439/1429/16-к
провадження 1-кп/462/119/23
У Х В А Л А

05 лютого 2024 року м. Львів

Залізничний районний суд м. Львова в складі колегії суддів:

головуючого судді ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_4

прокурора ОСОБА_5

обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8

захисників ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у кримінальне провадження №0002318 щодо ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , обвинувачених у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3, 5 ст.185, ч.5 ст.186 КК України.

встановив:

У провадженні Залізничного районного суду м. Львова перебуває кримінальне провадження №0002318 від 02.12.2015 (справа №439/1429/16-к) щодо ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_8 , обвинувачених у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.186, ч. 3, 5 ст.185 КК України.

У відповідності до ст. 116 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів» та прийнятого рішення Вищої ради правосуддя «Про звільнення ОСОБА_13 з посади судді Залізничного районного суду м. Львова у зв`язку з поданням заяви про відставку» від 30.05.2023 №570/0/15-23 розпорядженням від 01.06.2023 № 41/23/В призначено проведення повторного автоматизованого розподілу справ.

Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01.06.2023 для розгляду вказаної справи визначено суддю ОСОБА_1

08.09.2023р. за клопотанням сторони захисту, ініційованого адвокатом ОСОБА_9 , розгляд справи вирішено проводити в колегіальному складі суду, та згідно протоколу автоматичного визначення складу колегії судді визначено членами колегії суддів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Ухвалою від 08.12.2023р. виділено в окреме провадження матеріали кримінального провадження щодо обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 та справі присвоєно новий унікальний номер. Зокрема, однієї із підстав виділення вказаних матеріалів послугувала процесуальна поведінка захисників, яка зводилась до систематичного, почергово відкладення розгляду справи.

Згідно доручення для надання безоплатної вторинної правової допомоги від 04.10.2023р. на підставі ухвали Залізничного районного суду м. Львова від 04.10.2023р. захист інтересів обвинуваченого ОСОБА_7 здійснюється адвокатом ОСОБА_14 .

Судовий розгляд даного кримінального провадження здійснюється тривалий час, починаючи з 2015р. Підготовчі судові засідання неодноразового відкладатись за клопотанням адвокатів, в тому числі ОСОБА_14 . Так, в підготовче судове засідання 06.11.2023р. адвокат ОСОБА_14 не з`явилась, скерувала до суду клопотання про відкладення судового засідання у зв`язку із її зайнятістю в Господарському суді Львівської області. Також, 17.11.2023р. адвокат ОСОБА_14 в підготовче судове засідання не з`явилась, подала клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із участю у проведенні слідчих дій.

17.11.2023р. судом скеровано Директору Регіонального центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги Львівській області листа про необхідність вжиття відповідних заходів щодо забезпечення явки адвоката ОСОБА_14 до суду для захисту інтересів ОСОБА_7 , де її участь є обов`язковою.

09.01.2024р. адвокат ОСОБА_14 до суду не з`явилась, подала клопотання про відкладення розгляду справи.

05.02.2024р. адвокат ОСОБА_14 вчергове до суду не з`явилась, подала клопотання про відкладення розгляду справи, в якому повідомила про перебування у лікарняній відпустці.

Відповідно до ч. 2 ст. 47 КПК України, захисник зобов`язаний прибувати для участі у виконанні процесуальних дій за участю підозрюваного, обвинуваченого. У разі неможливості прибути в призначений строк захисник зобов`язаний завчасно повідомити про таку неможливість та її причини слідчого, прокурора, слідчого суддю, суд, а у разі, якщо він призначений органом (установою), уповноваженим законом на надання безоплатної правової допомоги, також і цей орган (установу).

За ч. 1 ст. 324 КПК України, якщо в судове засідання не прибув за повідомленням прокурор або захисник у кримінальному провадженні, де участь захисника є обов`язковою, суд відкладає судовий розгляд, визначає дату, час та місце проведення нового засідання і вживає заходів до прибуття їх до суду. Одночасно, якщо причина неприбуття є неповажною, суд порушує питання про відповідальність прокурора або адвоката, які не прибули, перед органами, що згідно із законом уповноважені притягати їх до дисциплінарної відповідальності.

При цьому, суд наголошує, що як колегією суддів Залізничного районного суду м. Львова, так і колегією суддів Львівського апеляційного суду неодноразово зверталась увага учасників провадження на дотримання розумних строків розгляду даного кримінального провадження у зв`язку із тривалим перебуванням такого на розгляді у суді.

Неприбуття захисника обвинуваченого ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_14 у судове засідання 05 лютого 2024 року здійснено без поважних причин та є проявом недобросовісної поведінки адвоката, оскільки кримінальним процесуальним законом, у разі неможливості захисника прибути в судове засідання, покладено на нього обов`язок завчасно повідомити суд про таку неможливість та її причини. Натомість, адвокат ОСОБА_14 подала до суду клопотання про відкладення розгляду справи в день засідання, що не може вважатись завчасним. Крім того, адвокатом не надано жодних документів, що підтверджують факт того, що консультація у лікаря відбулась саме 05.02.2024 у період часу, запланованого для судового засідання та неможливості її участі в даному судового засіданні через стан здоров`я. Також суд наголошує, що всі дати судових засідань узгоджувались з учасниками провадження заздалегідь, тому, враховуючи зазначене, учасники зобов`язані планувати свій робочий графік ( в тому числі візит до лікарів) з врахування наперед визначених дат та часу судових засідань.

Відповідно до ст. 138 КПК України поважними причинами неприбуття особи на виклик є: 1) затримання, тримання під вартою або відбування покарання; 2) обмеження свободи пересування внаслідок дії закону або судового рішення; 3) обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини); 4) відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження, подорожі тощо; 5) тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад; 6) смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю;

7) несвоєчасне одержання повістки про виклик; 8) інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють з`явлення особи на виклик.

Отже, законодавцем у пункті 5 частини 1 статті 138 КПК України, чітко передбачено можливість неприбуття за викликом суду, що пов`язано саме із тяжкою хворобою або перебування у закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням, за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад.

КПК України, так само як інші нормативно-правові акти не містять визначення поняття «тяжка хвороба». З огляду на це, поняття «тяжка хвороба», зокрема, в оцінці поважності неявки особи за викликом суду належить розглядати як оціночне, що зумовлює його конкретизацію у кожному індивідуально визначеному випадку.

У пункті 1.1 Узагальнення судової практики Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про практику вирішення слідчими суддями питань, пов`язаних із слідчими (розшуковими) діями» від 03.06.2016 року зазначено, що тяжка хвороба - це фізичний стан особи, в якому вона перебуває тривалий час, внаслідок чого виникає імовірність того, що на час судового розгляду кримінального провадження вона може бути неспроможною брати участь у судовому засіданні.

Таким чином, будь -яких даних, які б об`єктивно перешкоджали з`явитись на виклик захиснику ОСОБА_14 у судове засідання 05.02.2024, або приймати у ньому участь в режимі відеоконференцзв`язку, нею не зазначено, та судом не встановлено, так як будь-яких доказів тяжкої хвороби чи перебування на стаціонарному лікуванні в закладі охорони здоров`я нею суду не надано.

Ураховуючи наведене, у діях захисника ОСОБА_14 вбачається систематична, умисна, неналежна процесуальна поведінка та неналежне виконання своїх професійних обов`язків, що призводить до порушення принципів чесності та добропорядної репутації адвоката під час здійснення професійної діяльності, а також неефективного захисту клієнта.

Згідно ст. 3 Конституції України визначено один з головних принципів політики держави в галузі забезпечення прав людини і громадянина: "Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави".

Спираючись на положення ст. 3 Конституції України, суд приходить до висновку, що до завдань суду відноситься контролювати ефективність надання захисту.

Відповідно до ст. 63 Конституції України, підозрюваний, обвинувачений чи підсудний має право на захист.

За практикою Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) (зокрема справи «Санніно проти Італії», «Кускані проти Сполученого Королівства»), хоча ведення захисту по суті є справою обвинуваченого та його адвоката, національні суди не повинні пасивно спостерігати за випадками неефективного представництва.

Згідно з п. 262 рішення ЄСПЛ від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» право кожного обвинуваченого у вчиненні злочину на ефективний захист, наданий захисником, є однією з основних ознак справедливого судового розгляду. Також у

п. 89 рішення ЄСПЛ від 13 лютого 2001 року у справі «Кромбах проти Франції» вказано, що хоча право кожної особи, обвинувачуваної у вчиненні кримінального правопорушення, на ефективний захист адвокатом не є абсолютним, воно становить одну із головних підвалин справедливого судового розгляду.

Відповідно до ст. 20 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, виправданий, засуджений має право на захист, яке полягає у наданні йому можливості надати усні або письмові пояснення з приводу підозри чи обвинувачення, право збирати і подавати докази, брати особисту участь у кримінальному провадженні, користуватися правовою допомогою захисника, а також реалізовувати інші процесуальні права, передбачені КПК України.

Згідно зі ст. 21 КПК України, кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

Відповідно до вимог ч. 1 та ч. 2 ст. 28 КПК України, під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені КПК України строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень. Проведення досудового розслідування у розумні строки забезпечує прокурор, слідчий суддя (в частині строків розгляду питань, віднесених до його компетенції), а під час судового провадження суд.

Статтею 318 КПК України встановлено, що судовий розгляд має бути проведений і завершений протягом розумного строку. Судовий розгляд здійснюється в судовому засіданні з обов`язковою участю сторін кримінального провадження, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на обставини кримінального провадження, вимоги ч. 1 ст. 52 КПК України щодо обов`язкової участі захисника у даному кримінальному провадження, з огляду на те, що, відсутність захисника буде порушувати право обвинуваченого на захист, суд з метою дотримання конституційного права обвинуваченого на захист уважає, що участь захисника під час судового провадження у цьому кримінальному провадженні є обов`язковою. Отже, захисник ОСОБА_14 своїми діями фактично залишила без правової допомоги свого підзахисного, чим позбавила останнього основоположного права на захист, закріпленого у ст. 63 Конституції України, а також порушив право на розгляд цього провадження в розумні строки, які, відповідно до ст. ст. 7, 20, 21, 28 КПК України, є загальними засадами кримінального провадження.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 21 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний дотримуватися присяги адвоката України та правил адвокатської етики.

За ст. 12-1 Правил адвокатської етики, затверджених рішенням з`їзду адвокатів України 09 червня 2017 року (із змінами), адвокат повинен бути добропорядним, чесно та гідно виконувати свої професійні обов`язки. За ст. 44 під час здійснення професійної діяльності в суді адвокат повинен бути добропорядним, поводити себе чесно та гідно, стверджуючи повагу до адвокатської професії. Адвокат не повинен вчиняти дій, спрямованих на невиправдане затягування судового розгляду справи.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку. Дисциплінарним проступком адвоката є:

1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.

Статтею 36 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» кожен має право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, кому відомі факти такої поведінки.

Згідно з частиною третьою статті 33 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Окремо колегія суддів зазначає про те, процесуальна поведінка адвоката ОСОБА_14 не вперше порушує право її підзахисного на захист та перешкоджає здійсненню кримінального провадження, оскільки саме через її неявку в судове засідання 05.01.2024р. підготовче судове засідання вчергове відкладено.

З урахуванням наведених вище обставин у сукупності, суд убачає в процесуальній поведінці адвоката ОСОБА_14 можливі ознаки дисциплінарних проступків, а саме порушення правил адвокатської етики, неналежного виконання професійних обов`язків внаслідок створення перешкод для судового розгляду цього кримінального провадження, позбавлення обвинуваченого основоположних прав на ефективний захист та на розгляд цього провадження у розумні строки, а тому, суд уважає за необхідне порушити питання про дисциплінарну відповідальність адвоката перед Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Львівської області.

Відповідно до Положення про Координаційний центр з надання правової допомоги від 6 червня 2012 року, вказаний, відповідно до покладених на нього завдань, контролює діяльність центрів з надання безоплатної вторинної правової допомоги (підпункт 18 пункту 13 Положення).

Основними завданнями та функціями Наглядової ради Координаційного центру з надання правової допомоги є здійснення нагляду за діяльністю системи надання безоплатної правової допомоги (пункт 15-1 вказаного вище Положення).

Відповідно до підпункт 15 пункту 13 згаданого Положення до покладених на нього завдань належить, зокрема, моніторинг якості надання адвокатами безоплатної вторинної правничої допомоги.

Отож, суд вважає за необхідне звернутися до Координаційного центру з надання правничої допомоги, що належить до сфери управління Міністерства юстиції України, щодо проведення моніторингу якості надання безоплатної вторинної правової допомоги захисником ОСОБА_14 обвинуваченому ОСОБА_7 .

Керуючись статтями 47, 52, 138, 324, 369, 372, 376 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Порушити перед Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Львівської області питання про дисциплінарну відповідальність адвоката ОСОБА_14 (свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю Серія ЛВ№ 001882, видане 14 лютого 2020 року).

Повідомити Регіональний центр з надання безоплатної вторинної правової допомоги у Львівській області про неналежне виконання адвокатом ОСОБА_14 , покладних на неї обов`язків щодо надання правової допомоги обвинуваченому ОСОБА_7 .

Повідомити про неналежне виконання адвокатом ОСОБА_14 , покладних на неї обов`язків Координаційний центр з надання правової допомоги та Наглядову раду Координаційного центру з надання правової допомоги.

Звернутися до Координаційного центру з надання правничої допомоги, що належить до сфери управління Міністерства юстиції України, щодо проведення моніторингу якості надання безоплатної вторинної правової допомоги захисником ОСОБА_14 обвинуваченому ОСОБА_7 .

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення. Ухвала окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали може бути включено до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч. 1 ст. 392 КПК України.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3