Справа № 386/44/24
Провадження № 1-кс/386/6/24
УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 січня 2024 року смт. Голованівськ

Слідчий суддя Голованівського районного суду

Кіровоградської області ОСОБА_1

розглянувши клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна,

встановив:

ОСОБА_2 , 12.01.2024 о 09 год 30 хв., звернувся до суду про скасування арешту майна, в якій просить скасувати арешт автомобіля марки «ІЖ» моделі «М-412», світло-зеленого кольору, з реєстраційним номером НОМЕР_1 , власником якого відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 , виданого Ульянівським МРЕВ ДАІ ГУ МВС України в Кіровоградській області являється ОСОБА_3 та перебуває у користуванні ОСОБА_2 , причепу до легкового автомобіля без реєстраційного номера, бензопили «GRUNHELM GS», двадцяти дев`яти відрізків деревини, який накладений 05.11.2018 ухвалою слідчого судді Вільшанського районного суду Кіровоградської області в рамках досудового розслідування по кримінальному провадженню №00000198 від 04.11.2018, за ознаками кримінального правопорушення , передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України та передати його особі, у якої вказане майно було вилучене- ОСОБА_2 .

Перевіривши матеріали клопотання, вважаю, що клопотання слід повернути заявнику в зв`язку з наступним.

Одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження, передбачені ст.131 Кримінального-процесуального кодексу України, є арешт майна, суть якого полягає у тимчасовій забороні, адресованій власнику чи володільцю майна, відчужувати його, або розпоряджатися чи користуватися ним. Порядок скасування арешту майна встановлюється ст.174 КПК України.

Згідно ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ч. 4 ст. 174 КПК України, суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, непризначення судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові.

Дана норма передбачає чіткий перелік осіб, які мають право звернутися до слідчого судді під час досудового розслідування з клопотанням про скасування арешту майна повністю або частково.

В клопотанні заявник зазначив, що зазначене вище майно знаходиться на зберіганні у Вільшанському ВП Голованівського ВП ГУНП в Кіровоградській області та залишено там на зберіганні до вирішення витання про їх долю в порядку КУпАП. Згідно ухвали Голованівського районного суду Кіровоградської області від 20.06.2019 кримінальне провадження №00000198 від 04.11.2018 за обвинуваченням ОСОБА_2 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України закрито. До даного часу питання вищевказаних речових доказів не вирішувалося, а тому володілець арештованого майна вважає, що потреба у продовженні арешту вказаного майна відпала, тому його необхідно скасувати .

Разом з тим, заявником не додано до клопотання доказів місця його зберігання вказаного майна, про що вказано в клопотанні, не додано даних, що в накладенні на вказаний автомобіль відпала необхідність постанову про накладення адмінстягнення на ОСОБА_2 або закриття відносно нього справи про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ч. 1 , ч. 2 , ч. 3 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

За змістом положень КПК України скарга повертається у разі, якщо скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу. Приймаючи до уваги, що заявником до клопотання не додано належних доказів, які вказують на те, що він являється особою, яка у відповідності дост.174 КПК України має право звернутись з клопотанням про скасування арешту майна, вважаю, що клопотання слід повернути особі, яка його подала.

Зважаючи на обмежені строки розгляду клопотання про скасування арешту майна, які визначені ч.2 статті 174 КПК України та те, що нормами КПК України не передбачено обов`язку слідчого судді по збиранню доказів для розгляду клопотань сторін кримінального провадження чи інших учасників процесу, відтак матеріали клопотання належить повернути заявнику.

У зв`язку з вищевикладеним вважаю, що клопотання підлягає поверненню заявникові.

Також, слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити заявнику, що повернення скарги не позбавляє його право повторного звернення до слідчого судді, в порядку, передбаченому КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.64-2, 174, 304 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна повернути особі, яка його подала.

Повернення клопотання не позбавляє власника майна права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Копію ухвали надіслати заявнику.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Кіровоградського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії. Ухвала набирає чинності після закінчення строків на її оскарження.

Слідчий суддя : ОСОБА_1