справа № 173/1426/21
№ провадження 1-кп/208/163/23
УХВАЛА

19 грудня 2023 р. м. Кам`янське

Заводський районний суд міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області у складі: головуючого судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 ,

у відкритому судовому засіданні по справі кримінального провадження № 30000167 відносно:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачується у вчинені злочину передбаченого ч.1 ст. 115 КК України,

розглянувши клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Заводського районного суду місті Дніпродзержинська перебуває зазначена справа, обвинуваченому обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Прокурором заявлено клопотання про продовження строку тримання обвинуваченого під вартою, яке обґрунтовано тим, що ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, не має місця проживання на території здійснення судочинства, не має міцних соціальних зв`язків. З огляду на викладене, враховуючи тяжкість покарання яке загрожує обвинуваченому у разі визнання винним, його без альтернативність у виді тривалого позбавлення волі в цьому випадку, існує ризик переховування ОСОБА_7 від суду. Перебуваючи на свободі обвинувачений може незаконно впливати на свідків, які є його знайомими, з метою викривлення їх показань на свою користь, що можливо при клопотанні про їх повторний допит в суді. ОСОБА_7 раніше судимий за вчинення крадіжок, на теперішній час обвинувачується у вчиненні умисного злочину, що свідчить про його схильність до вчинення інших кримінальних правопорушень.

Захисник заперечував проти задоволення клопотання прокурора. По справі допитані всі свідки, окрім свідка захисту ОСОБА_8 , досліджені всі матеріали кримінального провадження. Знаходячись на менш суворому запобіжному заході обвинувачений ніяким чином не може спотворити досліджені судом докази. Вважає наведені прокурором ризики не обґрунтованими. ОСОБА_7 має постійне місце мешкання в м. Кам`янське з родиною, в с. Бородаївка де був неофіційно працевлаштований. Обвинувачений має реєстрацію в Харківській області. Обвинувачений має усталені соціальні зв`язки. Ризиком залишається тяжкість пред`явленого ОСОБА_7 обвинувачення, що відповідно до норм національного законодавства не може бути єдиною підставою для застосування найбільш суворого запобіжного заходу. Просила змінити запобіжний захід на нічний домашній арешт.

Обвинувачений підтримав думку захисника. Ризики прокурором не доведені. Він має неповнолітнього сина, мати якого є інвалідом. Він неофіційно працював, знаходився на обліку в управлінні соцзахисту як безробітний. Має і місце мешкання і місце реєстрації. Злочин він не вчиняв і доказів його вини не має. Просив змінити запобіжний захід на нічний домашній арешт, що надасть допомогу працевлаштуватись та утримувати свою родину.

Суд, вислухавши думку учасників судового розгляду, приходить до наступного висновку.

Насамперед судом зазначається, що у справі досліджені всі докази сторони обвинувачення. Продовження перерви у справі пов`язано з неприбуттям до суду свідка сторони захисту, на допиті якого наполягає адвокат та обвинувачений.

Суд відповідно до кримінально-процесуального законодавства надає сторонам рівні можливості у поданні своїх доказів та доведеності їх переконливості, як кожного окремо, так і в сукупності.

Окремо, під час судового розгляду справи, обвинуваченим заявлено про незаконні методи досудового розслідування.

Прокурором повідомлено, що за заявою обвинуваченого про незаконні методи досудового розслідування внесені відомості до ЄРДР. Визначена підсудність кримінального провадження за ДБР, на адресу якого три тижні тому відправлені матеріали. Відомостей про рух зазначеного кримінального провадження не надходило.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання неможливості виконання завдань кримінального провадження.

ЄСПЛ в рішеннях у справах «Лабіта проти Італії» та інших, неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; підвищена суспільна небезпечність інкримінованого обвинуваченому злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; ризик переховування від суду; можливість вчинення іншого правопорушення особою; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

У рішенні по справі «W. проти Швейцарії» ЄСПЛ зазначив, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилятись від слідства.

ОСОБА_7 обґрунтовано, а саме в достатній мірі для розгляду клопотання прокурора, обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого умисного злочину, який має високий ступінь суспільної небезпеки та за який, в разі визнання його винуватим, може бути засуджений до позбавлення волі на строк від 7 до 15 років.

Стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи. Тобто, у випадку вирішення питання про застосування заходу забезпечення кримінального провадження причетність особи до вчинення кримінального правопорушення не повинна мати категоричного висновку, а свідчити лише про її можливість.

Встановлено, що ОСОБА_7 є раніше судимим за вчинення тяжкого корисливого злочину. Об`єктивні дані про усталені соціальні зв`язки ОСОБА_7 суду не надано.

Викладені обставини підтверджують вказані прокурором ризики переховування обвинуваченого від суду з огляду на міру покарання яка загрожує останньому у разі визнання винним, ризик вчинення іншого кримінального правопорушення.

Свідки по справі допитані, але ж суд погоджується з доводами прокурора щодо наявного ризику незаконного впливу обвинуваченого на свідків, та їх повторного допиту в суді.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків, суд враховує встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, відповідно до якої суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання і не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них.

За таких обставин, ризик впливу на свідків існує на стадії всього судового розгляду, до їх дослідження та аналізу судом.

Халелулін особисто знайомий зі свідками по справі, і у разі звільнення його з під варти, на думку суду ризик незаконного на них впливу суттєво збільшиться.

При оцінці можливості застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу з метою запобігання встановленим ризикам, враховуючи, що така оцінка стосується перспективних фактів, суд використовує стандарт доказування «обґрунтованої ймовірності», за яким слід вважати, що інші більш м`які запобіжні заходи, ніж тримання під вартою, не зможуть запобігти встановленим ризикам за умови встановлення обґрунтованої ймовірності цього. КПК України не вимагає доказів того, що обвинувачений при застосуванні до нього більш м`якого запобіжного заходу поза всяким сумнівом порушить покладені на нього процесуальні обов`язки чи здійснить одну із спроб, що передбачена п. п. 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України, однак потребує встановлення реальної можливості допустити це в майбутньому.

Приймаючи рішення про задоволення клопотання прокурора, суд враховує дані про обвинуваченого, його сімейний стан, соціальні зв`язки, враховує тривалий час попереднього ув`язнення ОСОБА_7 , який пов`язано виключно з об`єктивними причинами, та вважає, що інші, менш суворі запобіжні заходи, передбачені ст. 176 КПК України, не можуть забезпечити виконання обвинуваченим своїх процесуальних обов`язків і нівелювати встановлені ризики.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 176-178, 183 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора задовольнити.

Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, обраний відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , продовжити строком до 16.02.2024 року.

В задоволенні клопотання сторони захисту, про зміну запобіжного заходу відносно обвинуваченого на нічний домашній арешт, відмовити.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, захиснику, прокурору та направити уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Ухвала суду може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду, протягом 5-ти днів з дня її проголошення.

Суддя ОСОБА_1