СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/5807/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 жовтня 2023 року суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_3 про відвід судді ОСОБА_4 від розгляду кримінального провадження внесеного до ЄРДР за №0000416 від 26.05.2023 року відносно ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286-1 КК України,

за участі: прокурора ОСОБА_6

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

захисника адвоката ОСОБА_3 , ОСОБА_7 ,

потерпілого ОСОБА_8 ,

представника потерпілого ОСОБА_9 ,

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Святошинського районного суду м. Києва перебуває кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за №0000416 від 26.05.2023 року відносно ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286-1 КК України.

Відповідно до здійсненого повторного автоматизованого розподілу справу передано для розгляду головуючому судді ОСОБА_4 .

02.10.2023 року в судовому засіданні захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_3 заявив відвід судді ОСОБА_4 від розгляду кримінального провадження внесеному до ЄРДР №0000416 від 26.05.2023 року відносно ОСОБА_5 з тих підстав, що прокурором в межах підготовчого судового засідання було подано, а судом прийнято до розгляду додатки до клопотання про продовження строку тримання під вартою щодо обвинуваченого. Дані додатки фактично є доказами сторони обвинувачення, а їх дослідження судом до початку судового розгляду порушує принципи безсторонності та неупередженості суду і вже на початковій стадії дає можливість зробити суду висновки щодо винуватості або невинуватості особи. Також, на думку сторони захисту, суддя ОСОБА_4 ігнорує практику ЄСПЛ, відхиливши клопотання про забезпечення можливості перебувати обвинуваченому поза межами «скляної кабіни» під час судового засідання.

В судовому засіданні захисник адвокат ОСОБА_3 підтримав заяву про відвід судді ОСОБА_4 .

Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_7 підтримала заяву про відвід, окремо акцентувала на тих аспектах, що суддя ОСОБА_4 не задовольняє клопотання сторони захисту про перебування обвинуваченого поруч із захисниками.

Обвинувачений ОСОБА_5 підтримав заяву свого захисника.

Прокурор, якого підтримали потерпілий ОСОБА_8 та представник потерпілого ОСОБА_9 , заперечував проти заявленого відводу, вважав його безпідставним.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження, вивчивши заяву про відвід, вважаю заяву такою, що не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

В силу ст. 81 КПК України, у разі заявлення відводу судді який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу.

Статтями 75, 76 КПК України передбачені підстави для відводу (самовідводу) судді.

Відповідно до п. 4) ч. 1 ст. 75 КПК України суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

За практикою ЄСПЛ, розрізняють суб`єктивний та об`єктивний критерії безсторонності суду. Так, орган, який розглядає справу, повинен бути безстороннім суб`єктивно, тобто жодний його член не повинен мати будь-якої особистої зацікавленості або упередженості. Вважається, що суддя є безстороннім, якщо немає доказів, які б свідчили про протилежне. По-друге, такий орган повинен також бути безстороннім з об`єктивного погляду, тобто він повинен надати достатні гарантії, які б виключали будь-які законні сумніви стосовно цього (рішення Академі Трейдінг Лтд. та інші проти Греції, Моісеєв проти росії).

Так, згідно ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

За вимогами ч. 3 ст. 199, ч. 2 ст. 184 КПК України (які входять до розділу ІІ), до клопотання про застосування (продовження) запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою додаються матеріали, якими обгрунтовується необхідність застосування (продовження) такого запобіжного заходу.

Отже, суддя ОСОБА_4 , прийнявши від прокурора клопотання про продовження запобіжного заходу з додатками та ознайомившись з даними документами, виконав вимоги Закону, що жодним чином не може розцінюватися як свідчення неупередженості судді, тим більше що таких проявів він не виявляв.

Стосовно режиму присутності обвинуваченого в судах, ЄСПЛ неодноразово нагадував, що в контексті захисту прав, передбачених Конвенцією, особиста присутність підсудного на засіданні є лише одним аспектом більш широкої концепції справедливого судового розгляду у кримінальному провадженні. У цій справі елемент присутності має прямі наслідки для принципу рівності сторін, який вимагає надання кожній зі сторін розумної можливості викласти свою позицію в умовах, які не поставлять цю сторону у невигідне становище порівняно з протилежною стороною (рішення Собко проти України).

При цьому, ЄСПЛ ніколи не визнавав порушенням статей 6 або 8 Конвенції перебування обвинуваченого під вартою. Навпаки, в рішенні «Вінтман проти України» Суд зазначив, що одночасно є очевидним, що ув`язнення особи тягне за собою природне обмеження його або її особистого і сімейного життя.

В рішеннях ЄСПЛ, зокрема «Свинаренко і Сляднєв проти росії» на які посилається захисник в заяві про відвід судді, обвинувачені під час судового засідання перебували в клітці, і саме з цих підстав вони звернулись до ЄСПЛ, у зв`язку з чим Суд зазначив, що заявники повинні були мати об`єктивно обґрунтовані побоювання, що виставлення їх на огляд у клітці під час судових засідань в їхній справі сформує у суддів, які повинні були прийняти рішення з питань їхньої кримінальної відповідальності та свободи, негативну думку про заявників як про настільки небезпечних осіб, що це вимагає таких крайніх фізичних обмежень, що підривало презумпцію невинуватості. Це повинно було викликати в них стурбованість і пригнічення, враховуючи серйозність судового провадження для заявників. (п. 133).

Слід взяти до уваги, що участь в судовому засіданні обвинуваченого, щодо якого застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, поза межами частини залу суду, відведеної для перебування таких осіб і побудованої з дотриманням правових стандартів, ані національним законодавством, ані практикою ЄСПЛ не передбачена як обов`язкова.

За таких обставин, вважаю безпідставними посилання заявника на упередженість судді ОСОБА_4 в розгляді даного кримінального провадження, а тому відмовляю в задоволенні заяви захисника адвоката ОСОБА_3 про його відвід від розгляду кримінального провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст. 76, 80, 81 КПК України, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Заяву захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_3 про відвід судді ОСОБА_4 від розгляду кримінального провадження внесеного до ЄРДР за №0000416 від 26.05.2023 року відносно ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286-1 КК України - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено та оголошено 19.10.2023 року, о 10:00 год.

Суддя: ОСОБА_1