ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 630/719/23 (1-кс/630/266/23) Головуючий суддя І інстанції ОСОБА_1
Провадження № 11-сс/818/1238/23 Суддя доповідач ОСОБА_2
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 жовтня 2023 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:

головуючого - ОСОБА_2 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю секретаря - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові апеляційну скаргу представника заявника ОСОБА_6 - адвоката ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Люботинського міського суду Харківської області від 23 серпня 2023 року, якою відмовлено в задоволенні скарги ОСОБА_7 , який діє в інтересах ОСОБА_6 на бездіяльність уповноважених осіб відділення поліції № 2 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області, -

В С Т А Н О В И Л А:

Цією ухвалою відмовлено в задоволенні скарги ОСОБА_7 , який діє в інтересах ОСОБА_6 на бездіяльність уповноважених осіб відділення поліції № 2 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області.

На зазначену ухвалу слідчого судді представник ОСОБА_6 адвокат ОСОБА_7 подав апеляційну скаргу, в якій просив її скасувати та постановити нову ухвалу, якою зобов`язати службову особу, уповноважену на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення ВП № 2 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області, внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 191 КК України за заявою ОСОБА_6 від 20.07.2023 року та розпочали досудове розслідування.

Обґрунтовуючи апеляційну скаргу адвокат ОСОБА_7 посилався на те, що ухвала слідчого судді є необґрунтованою, незаконною, винесеною з порушенням норм Кримінального процесуального кодексу України, та такою, що підлягає скасуванню.

Разом з цим, адвокат ОСОБА_7 пропустив процесуальний строк для оскарження ухвали слідчого судді та просив його поновити, посилаючись на те, що копію ухвали слідчого судді ані ОСОБА_6 , ані адвокат ОСОБА_7 не отримували, а дізнались про існування цієї ухвали лише 01 вересня 2023 року з відомостей Єдиного реєстру судових рішень.

Відомості судового провадження не спростовують таких тверджень адвоката ОСОБА_7 , а тому, дотримуючись конституційних гарантій забезпечення кожній особі доступу до правосуддя та права на оскарження судового рішення (ст.129 ч.1 п. 8 Конституції України), строк для подачі апеляційної скарги підлягає поновленню.

За таких обставин, з метою належного дотримання конституційних засад забезпечення доступу до правосуддя та права на оскарження судового рішення, - відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою адвоката ОСОБА_7 .

В судове засідання в суд апеляційної інстанції прокурор, а також ОСОБА_6 та його представник адвокат ОСОБА_7 не з`явилися, про час та місце розгляду апеляційної скарги повідомлені належним чином, причин неявки суду не повідомили.

Враховуючи вимоги ч. 2 ст. 422 та ч. 4 ст. 405 КПК України неприбуття сторін або інших учасників кримінального провадження не перешкоджає проведенню розгляду справи, якщо такі особи були належним чином повідомлені про дату, час і місце апеляційного розгляду та не повідомили про поважні причини свого неприбуття.

На підставі ч.4 ст.107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

За таких обставин колегія суддів дійшла висновку про можливість проведення розгляду без участі сторін та без фіксування судового засідання технічними засобами.

Заслухавши доповідь судді, дослідивши матеріали провадження та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

З матеріалів справи вбачається, що 01.08.2023 адвокат ОСОБА_7 , який дії в інтересах ОСОБА_6 , звернувся до слідчого судді зі скаргою на бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР після отримання заяви про кримінальне правопорушення (злочин).

В заяві адвокат ОСОБА_7 зазначав, що 20 липня 2023 року ОСОБА_6 направив поштою до відділення поліції № 2 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області заяву про вчинення злочину, і таку заяву органом досудового розслідування отримано 26 липня 2023 року. Але вже 28 липня 2023 року представнику заявника стало відомо про бездіяльність уповноважених осіб ВП № 2 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області, яка проявилась у невнесенні до ЄРДР відомостей про вчинення відносно ОСОБА_6 злочину, передбаченого ч.4 ст. 191 КК України.

Відмовляючи в задоволенні цієї скарги слідчий суддя суду першої інстанції зазначив, що заява ОСОБА_6 від 20 липня 2023 року не відповідає вимогам, передбаченим ст. 214 КПК України, а тому підстави для зобов`язання органу дізнання внести відомості, які в ній викладені та розпочати розслідування відсутності. Також, слідчий суддя встановив, що заява ОСОБА_6 не є повідомленням про кримінальне правопорушення, оскільки не містить необхідних фактичних даних про вчинення кримінального правопорушення, а фактично між сторонами виник цивільно-правовий спір щодо розподілу спільного майна подружжя.

Колегія суддів погоджується з вказаними висновками слідчого судді з наступних підстав.

Як слушно зазначив суд першої інстанції, правове регулювання механізму кримінально-процесуальної діяльності не повинно давати можливість окремим особам зловживати своїми правами та використовувати його з метою, що суперечить суспільним потребам, зокрема, перевантажувати правоохоронну систему держави численними повідомленнями, які завідомо не містять відомостей саме про кримінальне правопорушення, задля досягнення власних інтересів та виконання нею невластивих їй функцій. Такими запобіжниками, зокрема, є: встановлення кримінальної відповідальності за завідомо неправдиві повідомлення про кримінальні правопорушення та фільтр повідомлень про кримінальні правопорушення, що підлягають внесенню до ЄРДР, встановлений нормами самого КПК України.

Отже, для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Разом з тим, такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами Єдиного реєстру досудових розслідувань такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК). Вказана інформація необхідна для визначення того, що ставиться питання про вчинення саме кримінального правопорушення, та можливості спрямувати орган досудового розслідування на його розкриття, зібрання відповідних доказів.

Головним завданням держави у випадках вчинення злочинів є захист законних прав та інтересів громадян. Тому діяльність органів, які здійснюють кримінальне провадження, має бути спрямована на реальне забезпечення гарантій учасників провадження, і ефективне поновлення їхніх прав у разі порушення.

Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення: є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу; в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником; існують обставини, в силу яких передбачений законом механізм притягнення до кримінальної відповідальності за завідомо неправдиві повідомлення про кримінальні правопорушення, не може бути застосований за відсутності відомостей з інших джерел, що можуть свідчити про кримінальне правопорушення, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Аналізуючи вищезазначене, колегія суддів дійшла висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення.

При цьому, тлумачення словосполучень «заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення» та «обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення», то можна неодмінно помітити, що контекст цих словосполучень зводиться не до звичайних заяв, повідомлень чи обставин, а саме до тих, які стосуються кримінальних правопорушень.

Тобто, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, дізнавачем, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

Відповідно до відомостей довідки про результати розгляду матеріалу ЖЄО № 3968 від 27.07.2023 року вбачається, що 27.07.2023 року до відділення поліції № 2 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області надійшла заява від ОСОБА_6 , який прохав прийняти заходи до його дружини ОСОБА_8 яка вчинила кримінальне правопорушення злочин, передбачений ч.4 ст. 191 КК України. В ході проведення перевірки з СВ ВП № 3 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області було отримано лист з зазначенням про те, що вказані відомості підлягають внесенню до ЄРДР, оскільки в супереч вимогам ч.5 ст. 214 КПК України не містять достатньо обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, а також достатньо інформації, необхідної для внесення до ЄРДР у відповідності до п. 2 Розділ 1 «Положення про порядок реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Генерального прокурора України № 139 від 06.04.2016 року, що відповідно унеможливлює визначення попередньої кваліфікації події. Також в ході виконання матеріалу було встановлено, що дана подія відноситься до цивільно-правових відносин, суперечки по розподілу майна між колишнім подружжям вирішуються у судовому порядку.

Відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18, у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Також, відповідно до правової позиції колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду, яка була викладена у постанові від 30.09.2021 (справа №556/450/18): «Разом із цим слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення…».

Відповідно до відомостей заяви про скоєння кримінального правопорушення, передбаченого ст. 191 КК України від 20 липня 2023 року вбачається, що 19 липня 2023 року на території торгівельного майданчику «ЛОСК» за адресою: АДРЕСА_1 , йому стало відомо, що у період з березня 2023 року по липень 2023 року ОСОБА_8 реалізувала торгівельні павільйони, які перебували в її користуванні, разом із майном, яке перебувало всередині цих павільйонів, та яке було придбане за спільні кошти, чим спричинила йому матеріальних збитків на суму приблизно 60 000 доларів США.

Поряд з цим, 20 січня 2023 року ОСОБА_8 звернулась з позовом про розірвання шлюбу до Ленінського районного суду м. Харкова. Також Ленінськоу районному суді м. Харкова перебуває цивільна справа про поіл майна подружжя за позовом ОСОБА_8 .. Доля спільного майна ще не вирішена.

В апеляційній скарзі адвокат ОСОБА_7 не заперечував факту існування таких цивільних справ.

Ретельно дослідивши та проаналізувавши відомості цієї заяви, колегія суддів дійшла висновку, що слідчий суддя суду першої інстанції обґрунтовано встановив відсутність конкретних обставин, що можуть свідчити про вчинення ОСОБА_9 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 191 КК України, оскільки викладені в заяві відомості поза розумним сумнівом свідчать про наявність цивільного спору між ОСОБА_6 та ОСОБА_8 , саме який, на час розгляду скарги слідчим суддею суду першої інстанції, був предметом розгляду Ленінського районного суду м. Харкова.

Колегія суддів дійшла висновку, що ухвала судді суду першої інстанції, відповідно до вимог статті 370 КПК України, є законною, обґрунтованою і вмотивованою, а тому підстав для її скасування колегія суддів - не вбачає.

Керуючись ст. ст. 376, 392, 393, 404, 405, ст.407 ч.3 п.1, ст.ст. 418, 419, 422, 424 КПК України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_7 - залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Люботинського міського суду Харківської області від 23 серпня 2023 року - залишити без змін.

Ухвала апеляційного суду оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий -

Судді :