У Х В А Л А

Іменем України

№ 610/372/24 № 1-кс/610/271/2024
м. Балаклія14 лютого 2024 року

Слідчий суддя Балаклійського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю: секретаря ОСОБА_2 , дізнавача ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого дізнавача СД ВП № 1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000030 про надання дозволу на обшук,

в с т а н о в и в:

В клопотанні, погодженому з прокурором, слідчий просить: «надати старшому дізнавачу СД ВП № 1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області капітану поліції ОСОБА_3 , т.в.о. дізнавача СД ВП № 1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області старшому лейтенанту поліції ОСОБА_4 , дозвіл на проведення обшуку за місцем фактичного мешкання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - садиби (земельної ділянки разом з розташованими на ній житловим будинком та господарсько-побутовими будівлями) за адресою: АДРЕСА_1 , що належить на праві приватної власності ОСОБА_6 (померла ІНФОРМАЦІЯ_2 ), з метою відшукання та вилучення незаконних наркотичних засобів, обіг яких заборонено, а також предметів і речей, пристосованих для їх зберігання та вживання».

В обґрунтування клопотання зазначено про те, що під час проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні отримані докази обґрунтованості підозри вчинення кримінального правопорушення, знаходження важливих для кримінального провадження речей для доказування у зазначеному місці.

Дізнавач в суді підтримав клопотання з наведених у ньому підстав.

Під час розгляду клопотання встановлено наступне.

Слідчим відділенням ВП № 1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000030. Відомості про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ЄРДР) були внесені 03.02.2024 з правовою кваліфікацією за ч. 1 ст. 309 КК України - незаконне виготовлення та зберігання наркотичних засобів без мети збуту.

Підставою для цього стали відомості із заяви ОСОБА_7 про вчинене кримінальне правопорушення.

Оскільки на цьому етапі жодній особі не вручено повідомлення про підозру, слідчий суддя оцінює лише достатність підстав вважати, що таке кримінальне правопорушення було вчинено.

Встановлення таких підстав базується на існуванні фактів чи інформації, які можуть сформувати у слідчого судді внутрішнє переконання, що події, про які йдеться, становлять склад кримінального правопорушення (безвідносно до особи, яка могла його вчинити).

Безпосередніми підставами для обшуку зазначені показання свідків ОСОБА_7 та ОСОБА_8 про зберігання ОСОБА_5 наркотичних засобів за місцем проживання (а.с. 21, 22).

Стаття 30 Конституції України гарантує кожному недоторканність житла чи іншого володіння. Так, згідно із цією статтею «не допускається проникнення до житла чи до іншого володіння особи, проведення в них огляду чи обшуку інакше, як за вмотивованим рішенням суду. У невідкладних випадках, пов`язаних із врятуванням життя людей та майна чи з безпосереднім переслідуванням осіб, які підозрюються у вчиненні злочину, можливий інший, встановлений законом, порядок проникнення до житла чи до іншого володіння особи, проведення в них огляду і обшуку».

Відповідно до ст. 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод «кожен має право на повагу до свого приватного і сімейного життя, до свого житла і кореспонденції. Органи державної влади не можуть втручатись у здійснення цього права, за винятком випадків, коли втручання здійснюється згідно із законом і є необхідним у демократичному суспільстві в інтересах національної та громадської безпеки чи економічного добробуту країни, для запобігання заворушенням чи злочинам, для захисту здоров`я чи моралі або для захисту прав і свобод інших осіб». З метою належного дотримання вимог, закріплених у конвенції, слідчим суддям під час розгляду клопотань про обшук слід ураховувати позиції Європейського суду з прав людини, сформульовані ним у рішеннях «Ратушна проти України», «Поліщук проти України», «Васильчук проти України», «Головань проти України», «Смирнов проти Росії».

Слідчий суддя не погоджується з доводами клопотання виходячи з такого.

Свідки були допитані поліцейським з оперативного підрозділу, а не дізнавачем безпосередньо.

Свідки стверджують про те, що подія відбувалася у житлі ОСОБА_5 , але вони допитані поверхнево, ці обставини не перевірені на предмет їх достовірності, зокрема, з`ясуванням домашньої обстановки у житлі на підтвердження їхнього перебування там і відповідного рівня знайомства між собою тощо.

Необхідно перевірити таким чином на предмет можливої співпраці свідків з поліцією, чи є вони «агентами» поліції, перебувають під контролем поліції, чи є незаінтересованими, неупередженими у результатах кримінального провадження, чи не є інспірованими заява про вчинене кримінальне правопорушення та показання свідків.

Заява повинна бути ретельно і всебічно перевірена після початку досудового розслідування слідчим та оперативним шляхом задля не допущення формального підходу, на предмет наявності реальних підстав для втручання у права і свободи громадян.

Зазначено про минуле притягнення ОСОБА_5 до кримінальної відповідальності, але достовірних відомостей про це клопотання не містить, навпаки, за місцем проживання він не перебуває на обліках в органі пробації, а також у нарколога, що дає підстави вважати, що він не притягувався до кримінальної відповідальності за незаконні операції з наркотичними засобами.

Тому клопотання не містить достатньої сукупності допустимих даних, які б давали достатні підстави вважати, що: було вчинено кримінальне правопорушення, а як наслідок для обмеження конституційного права на недоторканість житла, для чого є неприпустимим формальний, спрощений підхід.

Пунктом 1 частини сьомої статті 56 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачено, що суддя зобов`язаний справедливо, безсторонньо та своєчасно розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства.

Згідно з частиною другою статті 8 КПК України принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. Одними з обов`язкових елементів верховенства права є дотримання прав людини та заборона на свавілля.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини у разі, коли країни-учасниці вважають за необхідне вдаватися до таких заходів, як проведення обшуків житлових приміщень з метою отримання доказів вчинення правопорушень, суд оцінює, чи були підстави, наведені для виправдання таких заходів, відповідними і достатніми та чи було дотримано принципу пропорційності (див. рішення у справі «Багієва проти України»).

Завданням слідчого судді є здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

На підставі викладеного, керуючись ст. 233-235 КПК України,

п о с т а н о в и в:

Відмовити у задоволенні клопотання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1