Справа № 752/8772/22
Провадження №1-кс/752/9262/23
У Х В А Л А

іменем України

12.12.2023 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 з участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 та захисника ОСОБА_4 , розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 на бездіяльність слідчого СУ ГУНП в м. Києві про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000357 від 16.06.2022 р., -

в с т а н о в и в:

13 листопада 2023 року до Голосіївського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 про скасування арешту майна в кримінальному провадженні № 0000357 від 16.06.2022 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України.

В обгрунтування клопотання заявник зазначає, що слідчим управлінням ГУНП в м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000357 від 16.06.2022 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 191 КК України.

Ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 14.02.2023 року, залишеною без змін постановою Київського апеляційного суду від 08 травня 2023 року, в кримінальному провадженні № 0000357 від 16.06.2022 року накладено арешт на грошові кошти в сумі 1 500 000 гривень, які належать ОСОБА_5 .

Заявник зазначає. що грошов ікошти, на які накладено арешт, здобуті законним шляхом, що підтверджується деклараціями ФОП ОСОБА_5 за 2021 р. та 2022 р. Вказані грошові кошти є його особистими заощадженнями за результатами здійснення законної господарської діяльності.

За таких підстав, заявник просить скасувати арешт на вказані грошові кошти та зобов"язати слідчого СУ ГУНП в м. Києві у кримінальному провадженні № 000357, внесеному до ЄРДР 16.06.2022 року за ознаками злочину, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України, повернути йому грошові кошти.

В судовому засіданні захисник клопотання підтримав в повному обсязі, просив задовольнити.

Прокурор в судовому засіданні заперечував проти задоволення даного клопотання, посилаючись на необгрунтованість вимог заявника.

Вислухавши пояснення учасників судового розгляду та дослідивши матеріали, долучені до скарги, встановлено наступне.

В провадженні СУ ГУНП в м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0000357 від 16.06.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 191 КК України.

Ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 14.02.2023 року, залишеною без змін постановою Київського апеляційного суду від 08 травня 2023 року, в кримінальному провадженні № 0000357 від 16.06.2022 року накладено арешт на грошові кошти в сумі 1 500 000 гривень, які належать ОСОБА_5 .

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Заявник посилається на те, що визнання грошових коштів речовим доказом є необґрунтованим.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Частинами 2-4 цієї статті визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

У випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або третьої особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до абзацу 2 ч. 10 ст. 170 КПК України не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Постановою від 11.02.2023 року старшого слідчого СУ ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 вказані грошові кошти визнано речовими доказами.

Вирішуючи питання про необхідність накладення арешту слідчий суддя враховував, що арешт необхідно накласти з метою забезпечення збереження речових доказів, оскільки незастосування арешту майна може привести до втрати речових доказів та подальшого привласнення цього майна.

Вбачається, що майно, з якого заявник просить зняти арешт, визнано речовим доказом у зазначеному кримінальному провадженні.

Крім того, досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0000357 від 16.06.2022 року на даний час ще триває, обставини кримінального правопорушення перевіряються.

Слідчий суддя вважає, що за таких обставин накладення арешту було обґрунтованим і необхідність в ньому не відпала.

За таких обставин, слідчий суддя не вбачає підстав для скасування накладеного арешту.

Керуючись статтями 98, 131, 132, 135, 136, 167, 278, 170-173, 174, 309, 376, 395 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в:

Відмовити в задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 на бездіяльність слідчого СУ ГУНП в м. Києві про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000357 від 16.06.2022 р.

Ухвала оскарження не підлягає.

Слідчий суддя: