Справа № 761/966/24
Провадження № 1-кс/761/1430/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 лютого 2024 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 при секретарі ОСОБА_2 , за участю адвоката ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання представника ПрАТ «Полтавський гірничо-збагачувальний комбінат» - адвоката ОСОБА_3 про часткове скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 03 лютого 2023 року у кримінальному провадженні № 0001415, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18 жовтня 2022 року (матеріали якого виділено у кримінальне провадження № 0000002, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19 січня 2024 року), за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 212, ч. 1 ст. 366 КК України, -

в с т а н о в и в:

09 січня 2024 року (здано на пошту 28 грудня 2023 року) до Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання представника ПрАТ «Полтавський гірничо-збагачувальний комбінат» - адвоката ОСОБА_3 про часткове скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 03 лютого 2023 року у кримінальному провадженні № 0001415, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18 жовтня 2022 року (матеріали якого виділено у кримінальне провадження № 0000002, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19 січня 2024 року), за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 212, ч. 1 ст. 366 КК України, на грошові кошти, які знаходяться на банківському рахунку ПрАТ «Полтавський гірничо-збагачувальний комбінат» () НОМЕР_1 , відкритому в АТ «ОЩАДБАНК» (МФО 300465), виключно в частині скасування заборони на здійснення видаткових операцій на інші банківські рахунки ПрАТ «Полтавський гірничо-збагачувальний комбінат».

У судовому засіданні представник ПрАТ «Полтавський гірничо-збагачувальний комбінат» - адвокат ОСОБА_3 підтримав клопотання та просив задовольнити з підстав наведених у ньому.

Прокурор відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_4 заперечував проти задоволення клопотання, оскільки арешт на майно накладений обґрунтовано та потреба в подальшому застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження на даний час не відпала. Більш того, зазначив, що ухвала слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 03 лютого 2023 року про накладення арешту чітко визначає, що зупинено видаткові операції з грошовими коштами, що знаходяться на банківських рахунках ПрАТ «Полтавський гірничо-збагачувальний комбінат» за винятком видаткових операцій по сплаті податків, зборів, інших обов`язкових платежів до державного бюджету.

Заслухавши доводи адвоката ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Положеннями ч. 2 ст. 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 3 ст. 170 КПК України встановлено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Положеннями ч. 4 ст. 170 КПК України встановлено, що у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або третьої особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Положенням ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

У судовому засіданні встановлено, що Головним підрозділом детективів Бюро економічної безпеки України здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0001415, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18 жовтня 2022 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 212, ч. 1 ст. 366 КК України. Процесуальне керівництво у кримінальному провадженні здійснюється прокурорами відділу Офісу Генерального прокурора.

19 січня 2024 року постановою прокурора першого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинуваченням управління нагляду за додержанням законів органами Бюро економічної безпеки України Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 з матеріалів кримінального провадження № 0001415 від 18 жовтня 2022 року, в окреме провадження виділено матеріали досудового розслідування № 0000002 від 19 січня 2024 року, за підозрою ОСОБА_6 та ОСОБА_7 .

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 03 лютого 2023 року, накладено арешт на рахунки ПРАТ «ПОЛТАВСЬКИЙ ГЗК» (), які відкриті в АТ «ОЩАДБАНК» (МФО 300465), а саме: НОМЕР_2 , НОМЕР_1 , НОМЕР_3 , НОМЕР_4 , НОМЕР_5 та НОМЕР_6 , шляхом зупинення видаткових операцій з грошовими коштами, що знаходяться на рахунках ПРАТ «ПОЛТАВСЬКИЙ ГЗК» (), які відкриті в АТ «ОЩАДБАНК» (МФО 300465), а саме: НОМЕР_2 , НОМЕР_1 , НОМЕР_3 , НОМЕР_4 , НОМЕР_5 та НОМЕР_6 , за винятком видаткових операцій по сплаті податків, зборів, інших обов`язкових платежів до державного бюджету.

Як убачається зі змісту ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 03 лютого 2023 року, метою накладення арешту на майно, є збереження речових доказів у кримінальному провадженні, оскільки воно має ознаки доказів, та відповідає критеріям, встановленим ст. 98 КПК України, а також з метою спеціальної конфіскації, що дає достатні підстави вважати, що слідчий суддя обґрунтовано, відповідно до вимог ст.ст. 132, 170-173 КПК України, наклав арешт на вищезазначене майно.

Більш того, ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 03 лютого 2023 року, якою накладено арешт на грошові кошти, розміщені на банківських рахунках ПрАТ «Полтавський ГЗК», не встановлено заборони на видаткові операції по сплаті податків, зборів, інших обов`язкових платежів до державного бюджету, що з урахуванням наведеного свідчить про те, що слідчим суддею обґрунтовано накладено арешт на майно з метою збереження речових доказів, з урахуванням наслідків від вжиття такого заходу для інших осіб та із забезпеченням своїм рішенням розумності та співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження.

У той же час, на переконання слідчого судді, на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою збереження речових доказів, а слідчий суддя на даній стадії не наділений процесуальними повноваженнями вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним з яких і є накладення арешту на майно.

Приймаючи до уваги викладене та враховуючи те, що слідчим суддею не встановлено будь-яких нових обставин та доводів, яких не існувало на час накладення арешту на майно, за яких би на даний час відпала потреба у застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження або ж було встановлено, що арешт накладено необґрунтовано, слідчий суддя не знаходить достатніх підстав для задоволення клопотання представника ПрАТ «Полтавський гірничо-збагачувальний комбінат» - адвоката ОСОБА_3 про часткове скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 03 лютого 2023 року у кримінальному провадженні № 0001415, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18 жовтня 2022 року (матеріали якого виділено у кримінальне провадження № 0000002, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19 січня 2024 року), за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 212, ч. 1 ст. 366 КК України.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 2, 98, 132, 170-173, 174, 309, 310, 376, 532 КПК України, слідчий суддя -

п о с т а н о в и в:

Клопотання представника ПрАТ «Полтавський гірничо-збагачувальний комбінат» - адвоката ОСОБА_3 про часткове скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 03 лютого 2023 року у кримінальному провадженні № 0001415, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18 жовтня 2022 року (матеріали якого виділено у кримінальне провадження № 0000002, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19 січня 2024 року), за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 212, ч. 1 ст. 366 КК України - залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1