справа №991/9851/23
провадження №1-кс/991/9943/23
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

«20» листопада 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу директора ТОВ «Промхімскло» ОСОБА_3 , який діє в інтересах ТОВ «Промхімскло», на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

До Вищого антикорупційного суду надійшла скарга директора ТОВ «Промхімскло» ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України (далі - НАБУ), яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР) після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Обставини, якими обґрунтована скарга.

Скарга директора ТОВ «Промхімскло» ОСОБА_3 обґрунтована тим, що ТОВ «Промхімскло» 19 жовтня 2023 року звернулося до НАБУ із заявою №19-10 про вчинення суддями Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду ОСОБА_4 , ОСОБА_5 і ОСОБА_6 тяжкого злочину за ознаками ч.4 ст. 382 КК України, та кримінальних правопорушень за ознаками, передбаченими ч.1 ст. 364, ч.1 ст. 366 КК України. Однак уповноважена особа НАБУ не внесла відомості до ЄРДР після отримання такої заяви, що, на переконання заявника, є порушенням вимог кримінального процесуального законодавства, Конституції України, Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та рішення ЄСПЛ. В зв`язку з цим заявник просить зобов`язати уповноважених осіб НАБУ внести відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР відповідно до заяви ТОВ «Промхімскло» №19-10 від 19 жовтня 2023 року.

Позиція сторін у судовому засіданні.

В судове засідання заявник не з`явився, в мотивувальній частині скарги просив суд проводити судовий розгляд без його участі.

Представник НАБУ в судове засідання не з`явився, від ОСОБА_7 надійшли письмові заперечення, зі змісту яких вбачається, що до НАБУ надійшла заява директора ТОВ «Промхімскло» ОСОБА_3 від 19 жовтня 2023 року №19-10, яка зареєстрована 27 жовтня 2023 року за №142/1196-00-юо, щодо можливих протиправних дій окремих суддів касаційного господарського суду у складі Верховного Суду під час розгляду судової справи №910/2315/22 за обставин, наведених у заяві та з інших питань. При цьому, листом від 30 жовтня 2023 року №112-225/33397 Національним бюро було повідомлено автора заяви, що 04 вересня 2023 року до НАБУ надходила його заява від 31 серпня 2023 року №31-08, у тому числі із аналогічних питань, яка зареєстрована за №142/988-00-юо, за результатами розгляду якої Головним підрозділом детективів НАБУ встановлено, що у ній не викладено об`єктивних даних, що можуть свідчити про вчинення корупційних та інших кримінальних правопорушень, віднесених до підслідності детективів НАБУ, у зв`язку з чим відсутні достатні правові підстави для внесення відомостей до ЄРДР, з огляду на що, заяву листом від 08 вересня 2023 року було надіслано до ДБР для розгляду в межах компетенції, про що автора поінформовано листом із аналогічними реквізитами із наданням необхідних роз`яснень. Представник НАБУ у запереченнях зазначає, що у заяві директора ТОВ «Промхімскло» ОСОБА_3 від 19 жовтня 2023 року №19-10 не наведено достатніх об`єктивних даних та конкретних фактів, що можуть свідчити про вчинення суддею кримінального правопорушення, здійснення досудового розслідування якого віднесено до підслідності детективів НАБУ. Крім цього, відповідно до вимог Закону України «Про НАБУ», Національне бюро не є органом правосуддя та не наділене повноваженнями встановлювати або оцінювати обставини судової справи та перевіряти законність і обґрунтованість прийнятих судом рішень. В даному випадку заявник оскаржуючи бездіяльність детективів НАБУ намагається оскаржити судові рішення та відповідні дії судді, вчиненні при здійсненні правосуддя, поза передбаченим процесуальним законом порядком, що може бути наслідком втручання у діяльність судді з використанням механізму, передбаченого ст. 303 КПК України. На підставі викладених обставин, заява про кримінальні правопорушення була направлена для надання процесуальної оцінки до органів ДБР. Просив відмовити у задоволенні скарги, а її розгляд проводити без його участі.

Положеннями ч. 3 ст. 306 КПК України визначено, що розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Враховуючи наведене, слідчий суддя вважає за можливе здійснювати розгляд скарги за відсутності представника НАБУ, який був повідомлений про розгляд належним чином, із урахуванням поданих заперечень та за відсутності заявника, який просить здійснювати такий розгляд без нього.

Встановлені обставини, мотиви і оцінка слідчого судді.

Дослідивши матеріали скарги з додатками та письмові заперечення представника особи, бездіяльність якої оскаржується, враховуючи не виконання органом досудового розслідування положень ст.214 КПК України, що в свою чергу свідчить про різне бачення/тлумачення учасниками процесуальних норм права, слідчий суддя вважає за доцільне надати оцінку таким взаємовідносинам, як в процесуальному аспекті, так і в частині обґрунтованості поданої заяви до правоохоронного органу.

Слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень КПК України, при цьому сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, що визначені КПК України (ст. 26 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 24 КПК України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого (детектива), прокурора в порядку, передбаченому цим Кодексом.

На досудовому провадженні може бути оскаржена, зокрема, бездіяльність слідчого, прокурора яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення (п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України).

За змістом ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальне правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Виходячи з аналізу кримінального процесуального законодавства, слідчий суддя приходить до висновку, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Тобто, стадія ініціювання кримінального провадження є важливою для виконання його завдань, зазначених в ст. 2 КПК України, і покликана з одного боку забезпечити оперативне реагування на кожне повідомлення про злочин, що є гарантією швидкого та повного його розкриття, притягнення винних до відповідальності, а з іншого - виключити незаконне і необґрунтоване залучення осіб в сферу впливу кримінального процесу, а також марне витрачання сил і засобів правоохоронних органів. Правове регулювання механізму кримінально-процесуальної діяльності не повинно давати можливість окремим особам зловживати своїми правами та використовувати її з метою, що суперечить суспільним потребам, зокрема, задля досягнення власних інтересів. Запобіжниками цьому є, зокрема встановлення кримінальної відповідальності за завідомо неправдиве повідомлення про вчинення кримінального правопорушення (ст. 383 КК України) та фільтр повідомлень про кримінальні правопорушення, що підлягають внесенню до ЄРДР, встановлений нормами самого КПК України.

Із зазначеного вище слідує, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про вчинення кримінального правопорушення. Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є існування об`єктивних даних, які дійсно свідчать про наявність ознак відповідного злочину. Якщо таких даних немає, то відповідні відомості не можуть вважатися такими, що мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

У заяві про вчинення кримінального правопорушення від 19 жовтня 2023 року директора ТОВ «Промхімскло» ОСОБА_3 , поданій в інтересах ТОВ «Промхімскло», зазначено, що судді Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду ОСОБА_4 , ОСОБА_5 і ОСОБА_8 ухвалою від 15 червня 2023 року у справі №910/2315/22 залишили без руху касаційну скаргу заявника від 31 травня 2023 року на рішення Господарського суду м. Києва від 21 листопада 2022 року та постанову Північного апеляційного господарського суду від 23 березня 2023 року у справі №910/2315/22 за позовом заявника від 03 лютого 2022 року про відшкодування моральної шкоди у розмірі 1 500 000 грн, завданої діями Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду, який відмовив у праві позивача на доступ до суду, чим фактично: спричинили затягування розгляду касаційної скарги з метою одержання будь-якої неправомірної вигоди; внесли завідомо неправдиві відомості до ухвали; порушили право заявника як позивача на доступ до суду. Також заявник зазначає, що судді ОСОБА_4 , ОСОБА_5 і ОСОБА_6 в постанові від 27 липня 2023 року у справі №910/2315/22 залишили касаційну скаргу заявника від 31 травня 2023 року без задоволення, при цьому, на його переконання, внесли в постанову завідомо неправдиві відомості, проігнорували певні факти та не виконали вимоги законодавства, чим умисно порушили права заявника та не виконали вимоги рішень ЄСПЛ та Конституційного Суду України. Заявник вважає, що в діях суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду ОСОБА_4 , ОСОБА_5 і ОСОБА_6 наявні ознаки кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст. 382, ч.1 ст. 364, ч.1 ст. 366 КК України.

Втім, на думку слідчого судді, викладені у заяві директора ТОВ «Промхімскло» ОСОБА_3 , поданій в інтересах ТОВ «Промхімскло», від 19 жовтня 2023 року обставини не є такими, що зумовлюють початок досудового розслідування, який в свою чергу розпочинається саме на підставі фактів, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення, а як вбачається з самої заяви, у ній не наведено конкретних відомих заявнику відомостей, що можуть свідчити про вчинення кримінальних правопорушень, про які він зазначає у своїй заяві, а його твердження про наявність, за викладених у заяві обставин, у діях суддів ознак кримінальних правопорушень ґрунтується виключно на суб`єктивному уявленні щодо правомірності їх дій та власному аналізі і баченні норм законодавства про кримінальну відповідальність. Заявником не наведено будь-яких вагомих обставин, існування яких обґрунтовує необхідність внесення відомостей до ЄРДР, як і не доведено (обґрунтовано) можливість застосування ст.364 КК України відносно представників судової влади України.

Відповідно до п.10 Постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 13 червня 2007 року «Про незалежність судової влади», процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом. При цьому, виключне право перевірки законності та обґрунтованості судових рішень має відповідний суд згідно з процесуальним законодавством. Оскарження у будь-який спосіб судових рішень, діяльності судів і суддів щодо розгляду та вирішення справи поза передбаченим процесуальним порядком у справі не допускається.

Отже, незгода із процесуальними діями судді (суддів), та подання у зв`язку з цим заяви про кримінальне правопорушення, може вказувати на наявність ознак протиправного втручання у здійснення правосуддя й посягання на процесуальну незалежність суддів, визначених ст. 126 та 129 Конституції України.

Вказане, на думку слідчого судді, позбавляє можливості провести перевірку конкретних фактів на предмет наявності/відсутності у діях/бездіяльності особи складу злочину, в той час, як така перевірка на стадії внесення відомостей покликана в тому числі для недопущення перевантаження правоохоронної системи безпідставними та абстрактними повідомленнями про кримінальні правопорушення, що в свою чергу не дозволило б концентрувати зусилля на розслідуванні дійсно суспільно-небезпечних діянь.

Ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним з точки зору використання державних ресурсів.

Згідно з правовою позицією, викладеною у рішенні Європейського суду з прав людини (Рішення Суду «Артіко проти Італії» від 13 травня 1980 року), не гарантується захист теоретичних і ілюзорних прав, а гарантується захист прав конкретних та ефективних.

Тобто, кожне висловлене твердження у заяві про злочин повинно бути підтверджено будь-якими розумними поясненнями, які можливо перевірити та/або доданими матеріалами, у тому числі в частині підслідності НАБУ та підсудності ВАКС.

Крім того, слід зазначити, що ст. 124 Конституції України та ст. 5 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачено, що правосуддя в Україні здійснюється виключно судами. Делегування функцій судів, а також привласнення цих функцій іншими органами чи посадовими особами не допускаються, як і оскарження в будь-який спосіб судових рішень, діяльності судів і суддів щодо розгляду та вирішення справи поза передбаченим процесуальним порядком у справі.

Зі змісту поданої директором ТОВ «Промхімскло» заяви про вчинення кримінального правопорушення вбачається, що його доводи зводяться до незгоди з діями суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду під час здійснення правосуддя та їх рішеннями.

Однак, орган досудового розслідування не є органом правосуддя і не наділений повноваженнями встановлювати або оцінювати обставини судової справи і перевіряти законність і обґрунтованість прийнятих судом рішень та дотримання процесуального порядку. Оцінка прийнятих суддею рішень може бути надана у межах встановленого законодавством процесуального контролю. Зазначені заявником можливі порушення суддів можуть бути усунуті за наслідками перегляду судового рішення вищестоящими судовими інстанціями та/або можуть бути підставою для застосування інших визначених законом заходів впливу на суддю, зокрема заходів дисциплінарного впливу.

За наведених обставин, слідчий суддя прийшов до висновку, що підстави для зобов`язання уповноважених осіб НАБУ виконати вимоги ст. 214 КПК України, відсутні, а тому в задоволенні вимог директора ТОВ «Промхімскло» ОСОБА_3 , який діє в інтересах ТОВ «Промхімскло», слід відмовити.

На підставі викладеного, з метою обмеження безпідставного впливу на діяльність спеціальних суб`єктів, керуючись ст. ст. 303-307, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги директора ТОВ «Промхімскло» ОСОБА_3 , який діє в інтересах ТОВ «Промхімскло» - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1