УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 712/12738/23

Провадження № 1-кс/712/5649/23

04 грудня 2023 року Слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , заявника ОСОБА_3 , розглянувши скаргу ОСОБА_3 на постанову слідчого СВ Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області про закриття кримінального провадження № 0003030 від 23.09.2023 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

20 листопада 2023 року ОСОБА_3 звернувся до суду зі скаргою на постанову слідчого СВ Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області про закриття кримінального провадження № 0003030 від 23.09.2023 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.

В обґрунтування скарги посилається на те, що 10 листопада 2023 року він отримав поштою простою кореспонденцією копію постанови старшого слідчого слідчого відділу Черкаського районного управління поліції Головного управління національної поліції в Черкаській області капітана поліції ОСОБА_4 від 31 жовтня 2023 року про закриття кримінального провадження № 0003030 зареєстроване в ЄРДР 23 вересня 2023 року СВ Черкаського РУП ГУНП України в Черкаській області по факту порушення правил безпеки дорожнього руху особою, яка керує транспортними засобами, що спричинило потерпілому середньої тяжкості тілесне ушкодження за ч. 1 ст. 286 КК Україну. Він не погоджується з постановою старшого слідчого СВ Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області капітана поліції ОСОБА_4 про закриття кримінального провадження 31.10.2023 року та вважає, що така постанова винесена безпідставно, необґрунтовано, з метою приховування кримінального правопорушення, підлягає скасуванню у зв`язку з наступним:

Заявника не допитано, як потерпілого в ДТП. Крім того не отримано інших доказів та оцінки їх слідчим, на підставі яких і оцінивши їх як слідчий, дійшов висновку про закриття кримінального провадження. Особу яка скоїла кримінальне правопорушення, а саме гр.. ОСОБА_5 яка керувала транспортним засобом - автомобілем Volkwagen Crafter, р.н. НОМЕР_1 та рухалась по проїзній частині 18.09.2023 р. вул.. Дахнівська, зі сторони вул.. Геронимівська в напрямку до вул.. Соснівська в м. Черкаси, поблизу буд. № 7 (біля другої міської лікарні), збила йог на пішохідному переході, завдавши йому тілесні ушкодження у вигляді епідурального крововиливу, перелому скроневої кістки, забій головного мозку легкого ступеню, підшкірна гематома потилиці, струс головного мозку та інше, що підтверджується довідками Черкаської станції ЕШМД № 289 від 14.11.2023 року, в якій повідомляється, що його 18.09.2023 року о 7 год.27 хв. обслуговувала бригада ЕШМД, та довідкою з 3-ї черкаської міської лікарні ШМД від 22.09.2023 року, взагалі було допитано тільки в якості свідка. В якості свідка також було допитано онуку ОСОБА_5 ОСОБА_6 , яка як пасажир знаходилась в автомобілі.

Заяву про відкриття кримінального провадження до Черкаського районного відділу поліції ГУНП в Черкаській області подавала його донька ОСОБА_7 23.09.2023 року, так як він знаходився в лікарні в стаціонарному відділенні в тяжкому стані, проте слідчий не з`явився до лікарні, щоб його допитати в якості потерпілого та визнати у кримінальному провадженні потерпілим, але й після його повернення з лікарні додому, навіть за його заявою визнати його потерпілим, цього не було зроблено. Слідчий також не надав за його заявою змоги, ознайомитись з матеріалами кримінального провадження, що взагалі позбавило його можливості написати додаткові клопотання відповідно до яких провести слідчі дії, які необхідні для встановлення фактичних обставин справи по факту ДТП. Так як йому не було надано схему по ДТП, він не має можливості підтвердити чи спростувати обґрунтовано чи необґрунтовано її було зроблено. Не допитані також і інші свідки ДТП. Після того як його було виписано з лікарні з історії хвороби зникли деякі тілесні ушкодження, які було встановлено зразу після того, як його бригадою ЕШМД було доставлено до 3-ї черкаської міської лікарні ШМД. Таку історію хвороби було направлено до СМЕ для проведення судово-медичної допомоги та встановлення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень. Проте так як в кримінальному провадженні йому не надано статусу потерпілого, він не мав змоги звернутись до слідчого з клопотаннями про проведення допиту лікарів, а також про отримання за ухвалою суду картки виклику ШМД (перфокарти) та виконати інші процесуальні слідчі дії.

Просить суд скасувати постанову старшого слідчого Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області капітана поліції ОСОБА_4 від 31.10.2023 року про закриття кримінального провадження № 0003030 від 23.09.2023 року.

Заявник в судовому засіданні скаргу підтримав та просив її задовольнити. Вказував, що звертався до слідчого з клопотанням про визнання потьерпілим та проведенням слідчи дій, однак слідчим не було розглянуте вказане клопотання.

Прокурор в судове засідання не з`явився, причини неявки суду невідомі, в ході судового розгляду у попередньому судовому засіданні заперечувала по суті скарги з посиланням на висновок судово-медичної експертизи про ступінь тяжкості тілесних ушкоджень заявника, який виключає склад кримінального правопорушення.

Дослідивши матеріали скарги, заслухавши заявника, дослідивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Статтею 303 КПК України передбачено, що на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора: рішення слідчого, дізнавача про закриття кримінального провадження - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником.

Згідно ст. 55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 24 КПК України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадженняє захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ч. 2 ст. 8 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ). Окрім цього, згідно ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ.

Слід звернути увагу, що ЄСПЛ щодо здійснення ефективного досудового розслідування кримінальних поводжень, у п. 259 «Карабет та інші проти України», зазначив, що органи влади завжди повинні добросовісно намагатись з`ясувати, що трапилось, і не покладатися на поспішні та необґрунтовані висновки для закриття кримінальної справи або використовувати такі висновки як підставу для своїх рішень. Вони повинні вживати усіх розумних і доступних їм заходів для забезпечення збирання доказів, що стосуються події, включаючи, зокрема, показання свідків та висновки судових експертиз тощо. Будь-який недолік розслідування, який підриває його здатність встановлення причини … або винних осіб, створюватиме небезпеку недотримання цього стандарту.

Частиною 2 статті 9 КПК України визначено, що прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Згідно ст. ст. 2, 284 КПК України, закриття кримінального провадження є одним із способів його остаточного вирішення, а тому провадження має закриватися після всебічного, повного та об`єктивного дослідження всіх обставин справи та оцінки слідчим всіх зібраних та перевірених доказів.

Тобто, повнота дослідження кримінального провадження означає встановлення всього кола фактичних обставин, що можуть суттєво вплинути на рішення у кримінальному провадженні; використання такої сукупності доказів, яка обґрунтовує зроблені висновки як такі, що не залишають місця сумнівам.

Неупередженість означає пізнання органами, що ведуть процес, обставин кримінального провадження у точній відповідності з дійсністю, неупередженість їх у збиранні, перевірці та оцінці доказів, безсторонність щодо всіх учасників процесу та інших осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні, оскільки на прокурора, керівника органу досудового розслідування, слідчого покладається обов`язок надати доказам належну правову оцінку за правилами ч.1 ст.94 КПК, та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

У відповідності до положень ст.22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Нормами ст.26 КПК України передбачено, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Постанова про закриття кримінального провадження має бути мотивованою, її зміст повинен відповідати фактичним обставинам, встановленим матеріалами справи, зокрема в ній має бути викладено суть заяви особи, яка звернулася з метою захисту своїх прав та відповіді на всі поставлені нею питання, які виключають провадження у справі і обумовлюють її закриття, що є однією з гарантій забезпечення прав і законних інтересів учасників процесу.

Відповідно до положень ст. 94 КПК України, слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

У свою чергу, слідчий, під час досудового розслідування, зобов`язаний детально та всебічно перевірити доводи особи, що подала таку заяву.

З положень ст.84 КПК України слідує, що доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Згідно ч.2 ст.91 КПК України, доказування полягає у збиранні, перевірці та оцінці доказів з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження.

Зокрема, практика ЄСПЛ щодо проведення ефективного офіційного розслідування кримінальних справ є сталою та вказує на те, що згідно з мінімальними критеріями ефективності, які Суд визначив у своїй практиці, таке розслідування має бути незалежним, безстороннім і підлягати громадському контролю, а компетентні органи повинні діяти зі зразковою ретельністю та оперативністю. Розслідування має бути ретельним. Це означає, що органи влади завжди повинні добросовісно намагатись з`ясувати, що трапилось, і не покладатися на поспішні та необґрунтовані висновки для закриття кримінальної справи або використовувати такі висновки як підставу для своїх рішень. Вони повинні вживати усіх розумних і доступних їм заходів для забезпечення збирання доказів, що стосуються події, включаючи, зокрема, показання свідків та висновки судових експертиз тощо. Будь-який недолік розслідування, який підриває його здатність встановлення причини або винних осіб, створюватиме небезпеку недотримання цього стандарту (див. рішення у справі «Олександр Ніконенко проти України», «Мута проти України», «Карабет та інші проти України»).

Відповідно до ст. 110 КПК України, постанова про закриття кримінального провадження має бути мотивованою, її зміст повинен відповідати фактичним обставинам, встановленим матеріалами справи, зокрема в ній має бути викладено суть заяви особи, яка звернулася з метою захисту своїх прав та відповіді на всі поставлені нею питання, які виключають провадження у справі і обумовлюють її закриття, що є однією з гарантій забезпечення прав і законних інтересів учасників процесу.

В ході розгляду скарги встановлено, що в провадженні Черкаського районного управління поліції Головного управління НП в Черкаській області перебували матеріали кримінального провадження № 0003030 від 23.09.2023 р. за ч. 1 ст. 286 КК України за фактом порушення правил дорожнього руху 18.09.2023р. водієм ОСОБА_5 під час керуванням автомобілем в м.Черкаси по вул.Дахнівській, внаслідок чого вчинено наїзд на пішохода ОСОБА_3 .

31 жовтня 2023 року постановою старшого слідчого слідчого відділу Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 кримінальне провадженню № 0003030 від 23.09.2023 р. за ч. 1 ст. 286 КК України закрито у зв`язку із відсутністю в даній події складу кримінального правопорушення.

Відповідно до ст.ст. 283,284 КПК України, закриття кримінального провадження є формою закінчення досудового розслідування, яке відбувається в силу наявності обставин, що виключають кримінальне провадження, у зв`язку з чим рішення про закриття кримінального провадження можливе лише після всебічного, повного та об`єктивного дослідження та оцінки слідчим всіх зібраних доказів, які стосуються цього провадження відповідно до встановленої законом процесуальної процедури.

Висновок про наявність підстав для закриття кримінального провадження у спірній постанові від 31.10.2023р. слідчий грунтував на результати проведення слідчих дій: огляд місця події, допит в якості свідків ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , висновок судово-медичнолї експертизи про ступінь тілесних ушкоджень ОСОБА_3 , які відносяться до категорії легких тіленсих ушкоджень,

Під час розгляду вказаної скарги встановлено, що відомості до ЄРДР внесені за заявою ОСОБА_7 та до закінчення досудового розслідування ОСОБА_3 , звернувся до слідчого з клопотанням від 23.10.2023р., зареєстрованим у журналі вхідної кореспонденції 30.10.2023р., в якому просив визнати його потерпілою особою та допитати якого в якості потерпілого і надати матеріали кримінального провадження для ознайомлення.

Відповідь на вказане клопотання слідчим буда надана 01.11.2023р. після закриття кримінального провадження.

Відповідно до ч.2 ст.55 КПК України права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого.

Відповідно до ст.56 КПК України протягом кримінального провадження потерпілий має право, серед іншого, 1) бути повідомленим про свої права та обов`язки, передбачені цим Кодексом; подавати докази слідчому, прокурору, слідчому судді, суду, заявляти відводи та клопотання, оскаржувати рішення, дії чи бездіяльність слідчого, прокурора, слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Оскільки заявник у межах досудового розслідування звернувся до слідчого з клопотанням про визнання потерпілим та постанова про відмову у визнанні заявника не виносилась, останній набув статусу потерпілого у розумінні ст.55 КПК України, однак слідчим без законних підстав не було прийняте процесуальне рішення за наслідками клопотань заявника від 23.10.2023р. про допит потерпілого та надання дозволу на ознайомлення з кримінальним провадженням з метою реалізації процесуальних прав .

Враховуючи вищезазначене, слідчий суддя дійшов висновку, що спірна постанова про закриття кримінального провадження винесена передчасно, а тому підлягає скасуванню.

При новому розслідуванні слідчому слід виконати необхідні дії щодо з`ясування обставин про наявність чи відсутність обставин, що виключають кримінальне провадження і в залежності від встановленого прийняти обґрунтоване рішення щодо подальшого провадження у справі, яке у будь-якому випадку має бути належним чином обґрунтованим з всебічним аналізом фактичних обставин справи.

Керуючись ст.ст. 220, 303-307, 309 КПК України слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу задовольнити.

Скасувати постанову старшого слідчого слідчого відділу Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області ОСОБА_4 від 23.09.2023 року про закриття кримінального провадження № 0003030 від 23.09.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1

Дата проголошення повного тексту ухвали 06 грудня 2023 року