Справа № 646/6908/23
Провадження № 1-кс/646/2102/2023
УХВАЛА

іменем України

18.10.2023 року слідчий суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Куп`янського РВП ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002886 від 17.10.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України про арешт майна,

в с т а н о в и в :

Слідчий СВ Куп`янського РВП ГУНП в Харківській області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 засобами поштового зв`язку 18.10.2023 року звернувся до суду із вищезазначеним клопотанням, погодженим з начальником Шевченківського відділу Куп`янської окружної прокуратури ОСОБА_4 в обґрунтування якого зазначив, що у провадженні СВ Куп`янського РВП ГУНП в Харківській області, перебувають матеріали досудового розслідування внесені до ЄРДР за №0002886 від 17.10.2023, за ознаками складу кримінального правопорушення-злочину, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 16.10.2023 року до Куп`янського РВП надійшло повідомлення від співробітників Куп`янського РВП про те, що ОСОБА_5 за місцем свого мешкання в АДРЕСА_1 , незаконно зберігає наркотичні засоби.

16.10.2023 року слідчим СВ ВП №1 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області ст. лейтенантом поліції ОСОБА_6 проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_1 (слідча дія тривала з 16 год. 52 хв. до 17 год. 34 хв.) .

За результатами проведеного огляду, на території житлового будинку АДРЕСА_1 було виявлено та вилучено два кущі речовини зовні схожої на речовину рослинного походження, суху речовину рослинного походження, одну банку об`ємом 3 л в середині якої знаходиться речовина рослинного походження, три кущі речовини рослинного походження та предмет зовні схожий на вибуховий пристрій.

Постановою слідчого СВ Куп`янського районного відділу поліції ГУНП в Харківській області ст. лейтенанта поліції ОСОБА_3 , вилучене під час огляду місця події, за адресою: АДРЕСА_1 , майно визнано речовими доказами по кримінальному провадженню.

Відповідно до інформаційної довідки з Реєстру прав власності на нерухоме майно, сформованої 17.10.2023 за № 350727826 встановлено, що будинок АДРЕСА_1 на праві приватної власності зареєстрована за гр. ОСОБА_7 на підставі свідоцтва про право на спадщину, серія та номер: 1-723, виданий 27.05.2016 Куп`янською державною нотаріальною конторою Харківської області.

Враховуючи вищевикладене, з метою забезпечення збереження речових доказів які є знаряддям кримінального правопорушення, які визнано на даний час речовими доказами та які мають суттєве значення для кримінального провадження, слідчий просив суд накласти арешт на вищевказане майно, вилучене за місцем фактичного мешкання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , на території житлового будинку, який належить ОСОБА_7 на підставі свідоцтва про право на спадщину, серія та номер: 1-723, виданий 27.05.2016 Куп`янською державною нотаріальною конторою Харківської області, шляхом заборони його відчуження, розпорядження та користування до скасування у встановленому КПК України порядку.

Слідчий та ОСОБА_5 особа, у якої вилучено вказане майно, у судове засідання не з`явились, слідчий надав заяву про розгляд клопотання за його відсутності, ОСОБА_5 будучи своєчасно і належним чином повідомленим про час та місце розгляду клопотання про поважність причин неявки не повідомив.

Неприбуття в судове засідання власника майна, прокурора, відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання. Володілець майна, який не був присутнім при розгляді клопотання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна в порядку та на підставах, визначених ст. 174 КПК України.

Слідчий суддя, дослідивши витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання та інші матеріали, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, доходить висновку про наявність підстав для задоволення клопотання.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

На виконання вимог абз. 1 ч. 5 ст. 171 КПК України, слідчий повинен був звернутися до суду не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути повернуто особі, у якої воно було вилучено.

Згідно матеріалів справи вбачається, що вказане клопотання засобами поштового зв`язку було направлено до Червонозаводського районного суду м. Харкова та отримано судом 18.10.2023 року.

В передбачений кримінальним процесуальним законодавством строк, як встановлено вище, слідчим подано до суду клопотання про арешт майна.

Порядок тимчасового вилучення майна врегульовано у ст. 168 КПК України. Зокрема, відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України, тимчасове вилучення майна може здійснюватися під час огляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абз. 2 ч. 1 ст. 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Згідно вимог ч. 6 ст. 132 КПК України, до клопотання слідчого, прокурора про застосування заходу забезпечення кримінального провадження додається витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання.

Більш того, в ст. 223 КПК України викладені вимоги до проведенні слідчих (розшукових) дій. Так, відповідно до ч. 1, 2 ст. 223 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні; підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.

Так, слідчим доведено необхідність арешту зазначеного в клопотанні майна, оскільки відповідно до ст. ст. 91 та 98 КПК України можливе його використання як доказу, що має важливе доказове значення в рамках даного кримінального провадження, а також наявність ризиків, передбачених абз. 1 ч. 1 ст. 170 КПК України. З матеріалів кримінального провадження вбачається, що вищевказане майно, яке було вилучене за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем фактичного мешкання ОСОБА_5 має значення для забезпечення кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що виявлена речовина є предметом вчинення кримінального правопорушення та існує можливість його пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі та відчуження, як доказу у кримінальному провадженні. Слідчий суддя вважає розумним та співрозмірним обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Враховуючи викладене, з метою запобігання можливості приховування зазначеного майна, його пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі та відчуження, слідчий суддя вважає необхідним задовольнити клопотання прокурора про накладення арешту на зазначене в клопотанні майно шляхом позбавлення права на користування, відчуження та розпорядження даним майном.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 98, 131, 170-175 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в:

Клопотання слідчого СВ Куп`янського РВП ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002886 від 17.10.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на речові докази у кримінальному провадженні № 0002886 від 17.10.2023, які було виявлені та вилучені за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем фактичного мешкання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 а саме: два кущі речовини зовні схожої на речовину рослинного походження, суху речовину рослинного походження, одну банку об`ємом 3 л в середині якої знаходиться речовина рослинного походження, три кущі речовини рослинного походження та предмет зовні схожий на вибуховий пристрій на території житловому будинку, який належить ОСОБА_7 на підставі свідоцтва про право на спадщину, серія та номер: 1-723, виданий 27.05.2016 Куп`янською державною нотаріальною конторою Харківської області, шляхом заборони його відчуження, розпорядження та користування будь-якими особами із подальшим зберіганням майна, відповідно до «Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду», затвердженої наказом №51/401/649/471/23/125 від 27.08.2010.

Контроль за виконанням ухвали покласти на начальника Шевченківського відділу Куп`янської окружної прокуратури ОСОБА_4 .

Ухвала про арешт майна виконується негайно.

Роз`яснити особам, які не були присутні під час розгляду клопотання, що вони не позбавлені можливості звернутись до суду у передбаченому законом порядку з клопотанням про скасування арешту майна.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя