У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
27 жовтня 2023 року м. Ужгород
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Соломоноо, Ужгородського району, зареєстрованого та проживаючого АДРЕСА_1 , громадянина України, українця, з середньою освітою, не одруженого, раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,
Слідчий СВ ВП №1 РУП ГУНП в Закарпатській області лейтенант поліції ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із даним клопотанням, яке обґрунтовує тим, що 22 вересня 2023 року, приблизно о 23.00 год. ОСОБА_4 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, прагнучи задовольнити особисті потреби за рахунок незаконного вилучення майна, реалізовуючи умисел, спрямований на крадіжку, вважаючи, що роблять це непомітно для потерпілого та інших осіб, в умовах воєнного стану, шляхом підбору ключа відчинив вхідні двері та проник у будинок за адресою: АДРЕСА_2 , всупереч волі власника, виявив у кухонній шафі гаманець з грошима, який належить потерпілій ОСОБА_7 , з якого викрав 1350 гривень, після чого покинув місце вчинення злочину, маючи таким чином реальну можливість розпорядитись викраденими грошовими коштами.
28 вересня 2023 року, приблизно о 22.00 год. ОСОБА_4 , шляхом підбору ключа від вхідних дверей та проник повторно у вищевказаний будинок, всупереч волі власника, виявив у кухонній шафі гаманець з грошима, який належить потерпілій ОСОБА_7 , з якого викрав 2700 гривень, після чого покинув місце вчинення злочину, маючи таким чином реальну можливість розпорядитись викраденими грошовими коштами.
Таким чином ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України таємне викрадення чужого майна (крадіжка), поєднана з проникненням у житло, вчинена повторно, в умовах воєнного стану.
Обґрунтованість підозри підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами.
Обґрунтовуючи необхідність застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 слідчий у клопотанні вказує на наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.
Зокрема, підозрюваний, без застосування до нього запобіжного заходу може переховуватися від органу досудового розслідування чи суду, а також незаконно впливати на потерпілого, свідка у цьому ж кримінальному провадженні.
З урахуванням наведеного та беручи до уваги, що більш м`які запобіжні заходи не зможуть забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, слідчий у клопотанні просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, з покладенням обов`язків визначених ч. 5 ст. 194 КПК України.
У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав, при цьому зауважив, що з метою уникнення ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, вказаних у клопотанні, таке слід задовольнити у повному обсязі, ризики та ступінь суспільної небезпеки, виправдовують міру застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.
Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_5 у судовому засіданні не заперечив проти задоволення клопотання слідчого.
Підозрюваний ОСОБА_4 у судовому засіданні не заперечив проти задоволення клопотання слідчого, при цьому зазначив, що працює прибиральником в товаристві «Єврокар», робочий день розпочинається о п`ятій годині ранку.
Заслухавши думку прокурора, пояснення підозрюваного та його захисника, дослідивши матеріали додані до клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Указом Президента України №64/2022, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України в Україні введено воєнний стан, який було неодноразово продовжено та такий діє і на даний час.
Встановлено, що 20 жовтня 2023 року ОСОБА_4 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України - таємне викрадення чужого майна (крадіжка), поєднана з проникненням у житло, вчинена повторно, в умовах воєнного стану.
Згідно положень ст.132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого загального суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.
У відповідності до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Частиною 2 цієї статті встановлено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Крім того, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, враховуються обставини, передбачені ст.178 КПК України, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зав`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
Згідно з ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Вивчивши матеріали клопотання, зокрема дослідивши долучені до клопотання: протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від гр. ОСОБА_7 від 05.10.2023 року, протокол допиту потерпілої ОСОБА_7 від 19.10.2023 року, протоколи допиту свідків ОСОБА_8 від 18.10.2023 року, ОСОБА_9 від 19.10.2023 року, протокол допиту підозрюваного ОСОБА_4 від 20.10.2023 року, інші матеріали кримінального провадження долучені до клопотання, вважаю обґрунтованою пред`явлену ОСОБА_4 підозру, про що свідчать додані до клопотання копії матеріалів кримінального провадження, які з достатньою імовірністю підтверджують існування «розумної підозри» щодо причетності особи до вчинення інкримінованих злочинів, в межах розслідування яких ставиться питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.
Таким чином ОСОБА_4 , підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України, за вчинення яких передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, та які у відповідності до положень ст. 12 КК України відносяться до категорії тяжких злочинів.
Отже, слідчий суддя дійшов висновку, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце і підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які містяться в клопотанні слідчого, а документи, які містять такі дані, надані слідчому судді разом з клопотанням. Враховуючи, що слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення інкримінованих кримінальних правопорушень є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу, то з огляду на наявні в матеріалах провадження дані слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
Окрім цього, виходячи з поняття «обґрунтована підозра», наведеного в п.175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series А, № 182).
При цьому слід зауважити, що стандарт доведення обґрунтованості підозри є нижчим від стандарту доведення винуватості поза розумним сумнівом та вимагає меншої ваги доказів, ніж для ухвалення обвинувального вироку.
В свою чергу, всі обставини провадження та правильність кваліфікації дій ОСОБА_4 мають з`ясовуватися судом під час судового розгляду у встановленому законом порядку.
При розгляді клопотання слідчий суддя враховує те, що ОСОБА_4 має постійне місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , вчинив кримінальні правопорушення повторно, раніше не судимий, молодий за віком.
Щодо наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчим суддею встановлено наступне.
Враховуючи стадію кримінального провадження, обґрунтованість оголошеної підозри, те що підозрюваний ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину, який відноситься до категорії тяжких і у разі визнання його винуватим, останньому загрожує покарання у виді позбавлення волі строком від 5 до 8 років, усвідомлення неминучості покарання за кримінальне правопорушення, з метою уникнення від кримінальної відповідальності може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, слідчий суддя вважає доведеним наявність ризику передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Також слідчий суддя вважає доведеним наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме підозрюваний може незаконно впливати на свідків та потерпілого у даному кримінальному провадженні, для зміни їх показів на його користь. При встановленні наявності ризику впливу на свідків, слід враховувати, що суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав від свідків під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто, допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч.4 ст. 95 КПК України). За наведених вище обставин, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.
При цьому слідчий суддя зазначає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.
Враховуючи наведене та фактичні обставини справи, особу підозрюваного, слідчий суддя вважає, що матеріали клопотання, додані до нього документи містять достатньо даних, які свідчать, що інші більш м`які запобіжні заходи можуть бути недостатніми для запобігання вищезазначеним ризикам, передбаченим п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Відповідно до ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби.
З урахуванням наявності обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України, наявних ризиків, передбачених п. 1, 3 ч.1 ст.177 КПК України, беручи до уваги особу підозрюваного, його характеризуючи дані, слідчий суддя вважає, що до підозрюваного ОСОБА_4 слід застосувати запобіжний захід у виді домашнього арешту у нічний період доби, без застосування електронних засобів контролю, з покладенням відповідно до ч. 5 ст.194 КПК України на нього обов`язків.
Керуючись ст. ст. 176, -178, 181, 186, 193, 194, 196, 197, 309, 310 КПК України, слідчий суддя,-
Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого та проживаючого АДРЕСА_1 , громадянина України, українця, з середньою освітою, не одруженого, раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України ? запобіжний захід у вигляді домашнього арешту без застосування електронного засобу контролю, на строк до двох місяців, в межах строку досудового розслідування, а саме до 20 грудня 2023 року
Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такі обов`язки :
- прибувати за викликом до слідчого, який здійснює досудове розслідування, прокурора, який здійснює процесуальне керівництво досудовим розслідуванням, та суду;
- не залишати місце свого фактичного проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду у період доби з 22:00 по 6: 00 години ;
- повідомляти слідчого, який здійснює досудове розслідування, прокурора, який здійснює процесуальне керівництво досудовим розслідуванням, та суд про зміну свого місця проживання ;
- не спілкуватися із потерпілим ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ;
- не спілкуватися із свідком ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ;
- не спілкуватися із неповнолітнім свідком ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного
Контроль за виконанням обраного запобіжного заходу ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , доручити начальнику ВП №1 Ужгородського РВП ГУНП в Закарпатській області.
Роз`яснити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , , що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю. В разі невиконання вище вказаних зобов`язань відносно нього може бути застосований більш суворий запобіжний захід.
Ухвала в частині застосування запобіжного заходу може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали оголошено 31.10.2023 року о 16 год. 40 хв..

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1