Справа № 646/6771/23
№ провадження 1-кс/646/2161/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.10.2023 м.Харків

Слідчий суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання слідчого СВ №2 Куп`янського РВП ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_5 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002792 від «06» жовтня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, у відношенні:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, тимчасово не працевлаштованого, не має постійного джерела доходу, розлученого, дітей неповнолітніх на утриманні немає, уродженця с.Середнього Бурлука Великобурлуцького району Харківської області, раніше в силу ст.89 КК України не судимий, що зареєстрований та проживає за адресою : АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України,

в с т а н о в и в:

До Червонозаводського районного суду м. Харкова надійшло клопотання слідчого СВ №2 Куп`янського РВП ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_5 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002792 від «06» жовтня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, у відношенні ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

В обґрунтування клопотання, слідчий зазначив, що на початку квітня 2022 р., точної дати під час досудового розслідування не встановлено за об`єктивних обставин, ОСОБА_4 , діючи в умовах воєнного стану, навмисно із корисливих мотивів, переслідуючи ціль збагачення, проник через пошкоджене вікно до житлового будинку домоволодіння, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_2 , де в одному з приміщень будинку виявив газовий балон, ємністю 40 л., темно-червоного кольору, з маркуванням «ПРОПАН», який належить на праві приватної власності ОСОБА_6 . Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_4 , діючи таємно, навмисно із корисливих мотивів, переслідуючи ціль збагачення, впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає, діючи в умовах воєнного стану, здійснив крадіжку газового балону, ємністю 40 л., темно-червоного кольору, з маркуванням «ПРОПАН», вартістю 766,67 грн., відповідно до висновку судово-товарознавчої експертизи № 24192 від 20.10.2023, розпорядившись в подальшому викраденим майном на власний розсуд.

Таким чином, своїми умисними та протиправними діями ОСОБА_4 завдав матеріального збитку ОСОБА_6 на суму 766,67 грн.

Крім того, на початку квітня 2022 р., приблизно через три дні після викрадення вищевказаного газового балону, ємністю 40 л., темно-червоного кольору, з маркуванням «ПРОПАН», точної дати під час досудового розслідування не встановлено за об`єктивних обставин, у ОСОБА_4 виник новий злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна. Так, реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_4 , діючи повторно, в умовах воєнного стану, навмисно із корисливих мотивів, переслідуючи ціль збагачення, проник через пошкоджене вікно до житлового будинку домоволодіння, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_2 .

В подальшому реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_4 діючи таємно, навмисно із корисливих мотивів, переслідуючи ціль збагачення, впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає, діючи повторно, в умовах воєнного стану, здійснив крадіжку газового балону, ємністю 40 л., темно-коричневого кольору, з маркуванням «ПРОПАН», який знаходився в одному із приміщень житлового будинку, вартістю 766,67 грн. відповідно до висновку судово-товарознавчої експертизи № 24192 від 20.10.2023, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд.

Таким чином, своїми умисними та протиправними діями ОСОБА_4 завдав матеріального збитку ОСОБА_6 на суму 766,67 грн.

Крім того встановлено, що в середині квітня 2022 р., точної дати під час досудового розслідування не встановлено за об`єктивних обставин, ОСОБА_4 , діючи повторно, таємно, в умовах воєнного стану, з метою таємного викрадення чужого майна, проник до господарського приміщення на території домоволодіння, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_2 , де виявив оприскувач для рослин, зеленого кольору, ємністю 8 л., марки «ТУМАН», «ОП-202», який належить на праві приватної власності ОСОБА_6 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_4 діючи навмисно із корисливих мотивів, переслідуючи ціль збагачення, впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає, діючи повторно, в умовах воєнного стану, здійснив крадіжку оприскувача для рослин, зеленого кольору, ємністю 8 л., марки «ТУМАН», «ОП-202», вартістю 338,39 грн., відповідно до висновку судово-товарознавчої експертизи № 24192 від 20.10.2023, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд.

Таким чином, своїми умисними та протиправними діями ОСОБА_4 завдав матеріального збитку ОСОБА_6 на суму 338,39 грн.

Крім цього встановлено, що в кінці квітня 2022 р., точної дати під час досудового розслідування не встановлено за об`єктивних обставин, у ОСОБА_4 виник новий злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення майна з господарського приміщення на території домоволодіння, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_2 .

Так, реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_4 , діючи повторно, таємно, в умовах воєнного стану, навмисно із корисливих мотивів, переслідуючи ціль збагачення, проник до господарського приміщення на території домоволодіння, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_2 , де виявив бетонозмішувач, об`ємом видачі 40 л., розмірами баку для бетону 70 на 45 см., жовтого кольору.

За вказаних обставин ОСОБА_4 , діючи навмисно із корисливих мотивів, переслідуючи ціль збагачення, впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає, діючи повторно, в умовах воєнного стану, здійснив крадіжку бетонозмішувача, об`ємом видачі 40 л., розмірами баку для бетону 70 на 45 см., жовтого кольору, вартістю 2400,00 грн. відповідно до висновку судово-товарознавчої експертизи № 24192 від 20.10.2023, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд.

Таким чином, своїми умисними та протиправними діями ОСОБА_4 завдав матеріального збитку ОСОБА_6 на суму 2400,00 грн.

Крім того встановлено, що на початку травня 2022 р., точної дати під час досудового розслідування не встановлено за об`єктивних обставин, ОСОБА_4 , діючи повторно, таємно, в умовах воєнного стану, навмисно із корисливих мотивів, з метою таємного викрадення чужого майна, проник до підвального приміщення на території домоволодіння, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_2 , де виявив алюмінієву драбину, яка складається з трьох секцій, висотою 1,95 м., товщиною стінок по 6 см., середньою шириною сходів 45 см., яка належить на праві приватної власності ОСОБА_6 .

В подальшому реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_4 діючи навмисно із корисливих мотивів, переслідуючи ціль збагачення, впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає, діючи повторно, в умовах воєнного стану, здійснив крадіжку алюмінієвої драбини, яка складається з трьох секцій, висотою 1,95 м., товщиною стінок по 6 см., середньою шириною сходів 45 см., вартістю 2342,38 грн. відповідно до висновку судово-товарознавчої експертизи № 24192 від 20.10.2023, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд.

Таким чином, своїми умисними та протиправними діями ОСОБА_4 завдав матеріального збитку ОСОБА_6 на суму 2342,38 грн.

Отже, щоб запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, орган досудового розслідування вважає, що до підозрюваного ОСОБА_4 потрібно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, пояснив, що на його думку підставою для застосування запобіжного заходу у вигляді взяття під варту підозрюваного є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 зазначеного кримінального правопорушення, а також ОСОБА_4 , перебуваючи на свободі, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків; може вчинити інше кримінальне правопорушення, що передбачено п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, просив клопотання задовольнити у повному обсязі.

Підозрюваний ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечував проти задоволення даного клопотання, зазначивши, що він все майно повернув.

Заслухавши пояснення підозрюваного та обґрунтування клопотання сторони обвинувачення, дослідивши клопотання, копії матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовують доводи клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

У відповідності до ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

06.10.2023 до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань внесені відомості за №0002792, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

24.10.2023 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України, підтверджується доказами: протоколом огляду місця події від 05.10.2023; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , від 12.10.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , від 13.10.2023; протоколами огляду речей від 13.10.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , від 13.10.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , від 13.10.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , від 13.10.2023; протоколом проведення слідчого експерименту за участю підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , від 24.10.2023; іншими матеріалами досудового розслідування в їх сукупності.

Поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві України, тому, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України та позиції Європейського суду з прав людини, відображеної у п. 175 рішення від 21.04.2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, також вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 року).

При цьому слід зауважити, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення злочину вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

За таких умов, щодо пред`явленої підозри, з точки зору достатності та взаємозв`язку, слідчий суддя приходить до обґрунтованого висновку про наявність у провадженні доказів, передбачених параграфами 3-5 Глави 4 КПК України (показання, речові докази і документи та інші), які свідчать про обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення, які могли б об`єктивно зв`язувати його з ними, тобто підтвердити існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг вчинити дані кримінальні правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про : наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до вимог ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування або суду, незаконно впливати на свідків, знищити, сховати або спотворити речі, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Отже, ризик це подія, яка ймовірно може настати за наявності певних підстав.

З огляду на обставини кримінального провадження існує певна ймовірність того, що ОСОБА_4 з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого йому злочину може вдатися до відповідних дій.

Отже, ризики є реальними та їх запобіганню необхідний достатній рівень належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Характер та фактичні обставини інкримінованого ОСОБА_4 злочину свідчать про його підвищену суспільну небезпеку.

В клопотанні слідчого зазначено, що на даний час існують ризики, передбачені ст.177 КПК України, які дають достатньо підстав вважати, що відносно підозрюваного ОСОБА_4 неможливо застосувати жоден із більш м`яких запобіжних заходів, а саме:

-п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України - переховуватися від органів досудового розслідування та суду;вказаний ризик підтверджуються тим, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, враховуючи передбачене законом покарання, це може спонукати підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування та суду, з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинений злочин. Окрім цього, у зв`язку із введенням воєнного стану на території України, а також активних бойових дій в м. Харкові та Харківській області, може спонукати ОСОБА_4 до втечі до іншого міста, населеного пункту, щоб переховуватися від органу досудового розслідування та вчинити аналогічне кримінальне правопорушення, про намір переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду ще свідчать такі дані, як відсутність тісних родинних зв`язків та не працевлаштованість ОСОБА_4 ;

-п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України - незаконно впливати на потерпілих та свідків у даному кримінальному провадженні;вказаний ризик підтверджуються тим, що ОСОБА_4 перебуваючи на свободі, може здійснювати тиск та незаконно впливати на потерпілих та свідків по даному кримінальному провадженню, з метою зміни ними свідчень, а зміна показань потерпілих та свідків на користь підозрюваного може позбавити можливості притягти винну особу до кримінальної відповідальності, оскільки відповідно до ч. 4 ст. 95 КПК України суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання та не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них.

- п.5 ч.1 ст.177 КПК України - вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, наявність зазначеного ризику обґрунтовується тим, що ОСОБА_4 є офіційно не працевлаштованим, не має постійного джерела доходу, раніше в силу ст. 89 КК України не судимий, проте раніше неодноразово засуджений, а саме 07.02.1995 р. Великобурлуцьким районним судом Харківської області за ст. 94, ч. 2 ст. 140, ст. 42 КК України до 13 років позбавлення волі, звільнений умовно достроково 21.05.2004 р.; 12.12.2019 р. Великобурлуцьким районним судом Харківської області за ч. 3 ст. 185 КК України до позбавлення волі на строк 3 роки, на підставі ст. 75 КК України звільнений від відбування покарання з іспитовим строком 2 роки, звільнений 23.12.2021 у зв`язку із закінченням іспитового строку. У зв`язку з вищевикладеним є підстави вважати, що ОСОБА_4 може вчинити кримінальні правопорушення, аналогічні тому, в якому він підозрюється, або продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного, слідчий суддя враховує вимоги Європейського суду з прав людини, а також те, що метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інші кримінальні правопорушення.

Слідчий, звертаючись з клопотанням про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а прокурор при розгляді клопотання, довели наявність обґрунтованої підозри у вчиненні останнім вказаних кримінальних правопорушень, що підтверджується вищевказаними доказами, які зібрані під час досудового розслідування.

Крім того, в кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів (п. 35 рішення ЄСПЛ №12369/86 від 26.06.1991 «Летельє проти Франції»). Відповідно до позиції Європейського суду з прав людини рішення «Шалімов проти України» від 04.04.2010, заява №20808/02, п.50, ECHR 2010, «тримання під вартою може бути виправданим у тій чи іншій справі лише за наявності специфічних ознак того, що цього вимагають істинні вимоги публічного інтересу, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають правило поваги до особистої свободи» (справа «Лабіта проти Італії», заява №26772/95, п.153, ECHR 2000IV, справа «Харченко проти України»).

На підставі вищевикладеного, слідчий суддя вважає, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ч.1 ст.177 КПК України.

Будь-яких відомостей, що батько потребує стороннього догляду, у зв`язку з станом здоров`я суду не представлено.

Також, враховуючи положення ч. 3 ст. 183 КПК, згідно з вимогами якої, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним процесуальних обов`язків.

Враховуючи обставини кримінального провадження та думку сторони обвинувачення, слідчий суддя вважає, що в даному випадку встановлення застави є доцільним та достатнім для виконання підозрюваним процесуальних обов`язків.

Як зазначив Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 12 березня 2009 року по справі «Олександр Макаров проти Росії (Aleksandr Makarov v Russia)» № 15217/07 «…сума застави повинна оцінюватися головним чином по відношенню заінтересованої особи, його активів … іншими словами, ступенем впевненості, яка можлива в тому, що перспектива втрати забезпечення у випадку його неявки в суд послужить достатнім фактором, виключаючи з його сторони будь-яке бажання зникнути».

Отже, при визначенні розміру застави, слідчий суддя враховує обставини кримінального провадження, особу підозрюваного, вищенаведені дані щодо його матеріального стану, та вважає за необхідне визначити заставу у розмірі 20 /двадцять/ прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто 53 680 /п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят/ грн. 00 коп., що буде цілком достатнім для виконання підозрюваним ОСОБА_4 процесуальних обов`язків та перспектива втрати такого забезпечення у випадку порушення ним встановлених обов`язків послужить достатнім фактором, який виключає з його сторони будь-яке бажання переховуватися від органів досудового розслідування.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 176-178, 193, 194, 196, 197, 205, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СВ №2 Куп`янського РВП ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_5 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002792 від «06» жовтня 2023 року у відношенні ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України - задовольнити.

Обрати у відношенні ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ., запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у Державній установі «Харківський слідчий ізолятор», в межах строку досудового розслідування, строком 60 (шістдесят) днів тобто до 23.12.2023 року включно.

Строк тримання під вартою обчислювати з моменту винесення ухвали.

Визначити підозрюваному ОСОБА_4 заставу в розмірі 20 (двадцати) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 53 680 (п`ятдесят три тисячі шісот вісімдесят) грн. у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена, як самим підозрюваним, так і іншою фізичною особою або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Червонозаводського районного суду міста Харкова.

Підозрюваний або заставодавець мають право в будь-який момент внести заставу розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного, у разі внесення застави, наступні обов`язки: прибувати до слідчого та/або прокурора, суду, із встановленою періодичністю; повідомляти слідчого та/або прокурора про зміну свого місця проживання; не відлучатись із населеного пункту, в якому проживає без дозволу слідчого та/або прокурора; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному, що в разі внесення застави у визначеному в даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави на депозитний рахунок Червонозаводського районного суду м. Харкова, має бути наданий уповноваженій особі місця попереднього утримування.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної в даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується в порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого та прокурора у кримінальному провадженні.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Повний текст складено 27.10.2023 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1