Справа № 496/6998/23
Провадження № 1-кс/496/2393/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 листопада 2023 року м. Біляївка

Біляївський районний суд Одеської області

у складі слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Біляївка клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, -

В С Т А Н О В И В:

08 листопада 2023 року до суду надійшло клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Біляївського районного суду Одеської області від 17.10.2023 року в частині заборони розпорядження та користування на автомобіль марки «Kia» моделі «Sorento CRDI XS», у кузові чорного кольору 2003 року випуску, ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , реєстраційний номер Сполученого Королівства Велика Британія: NA03 NLE. та передати ОСОБА_3 на відповідальне зберігання автомобіль.

Вказане клопотання мотивоване тим, що ухвалою слідчого судді Біляївського районного суду Одеської області від 17.10.2023 року задоволено клопотання слідчого СВ Одеського РУП №2 ГУНП в Одеській області ст. лейтенанта поліції ОСОБА_4 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно у вигляді автомобілів марки «КІА» моделі «SORENTO CRDI XS» у кузові чорного кольору, 2003 року випуску, реєстраційний номер Сполученого Королівства Велика Британія: НОМЕР_2 . Вказаним рішенням суду накладено арешт з забороною відчуження, розпорядження та користування на автомобіль марки «КІА» моделі «SORENTO CRDI XS» у кузові чорного кольору, 2003 року випуску, реєстраційний номер Сполученого Королівства Велика Британія: НОМЕР_2 . За результатами огляду місця дорожньо-транспортної пригоди слідчим вилучено автомобіль марки «КІА» моделі «SORENTO CRDI XS» та поміщено на штраф майданчик. Постановою слідчого відділу розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого управління ГУНП в Одеській області ОСОБА_5 призначено проведення авто технічної експертизи транспортного засобу марки «КІА» моделі «SORENTO CRDI XS». 31.10.2023 року за місцем знаходження транспортного засобу марки «КІА» моделі «SORENTO CRDI XS», експертом ОСОБА_6 проведений огляд вказаного транспортного засобу. Свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу та посвідчення водія слідчим не вилучалось, арешт не накладався. ОСОБА_3 проходить військову службу на посаді водій - сапер В/Ч НОМЕР_3 у військовому званні «молодший сержант» та вказаний автомобіль марки «КІА» моделі «SORENTO CRDI XS» рахується за військовою частиною В/Ч НОМЕР_3 . Накладення арешту на автомобіль, що фактично належить Збройним силам України суттєво погіршить технічне оснащення військової частини та ускладнить особовому складу виконання покладених на них обов`язків та при розгляді клопотання про арешт майна командир ВЧ просив суд не накладати арешт на автомобіль марки «КІА», оскільки він повинен бути повернутий на бойове чергування, у зв`язку із чим заявник звернувся до суду з вказаною заявою.

В судове засідання сторони по справі не з`явилися, про дату, час та місце розгляду клопотання про скасування арешту майна повідомлялася належним чином, причини неявки суду невідомі.

Фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалося, на підставі ч. 4 ст. 107 КПК України.

Дослідивши клопотання та долучені в його обґрунтування матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Як вбачається з клопотання ухвалою слідчого судді Біляївського районного суду Одеської області від 17.10.2023 року, накладено арешт на автомобіль марки «Kia» моделі «Sorento CRDI XS», у кузові чорного кольору 2003 року випуску, ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , реєстраційний номер Сполученого Королівства Велика Британія: НОМЕР_2 , із забороною користування, відчуження та розпорядження.

Відповідно до ч. 1 ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 КПК України, клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно тимчасовим вилученням майна.

З аналізу ст. ст. 171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна /власник майна тощо/; перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт, мотивація чому слід скасувати арешт. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими заявник обґрунтовує доводи клопотання.

Разом з тим, заявник жодним чином не обґрунтовує, що арешт майна було накладено необґрунтовано, а також, що потреба в дії заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна на даний час відпала, що свідчить про те, що клопотання про скасування арешту майна є необґрунтованим.

Заявник у клопотанні зазначає, що всі необхідні експертизи проведені. Разом з цим, в матеріалах справи відсутні докази на підтвердження вказаної обставини.

Крім того, до матеріалів клопотання про скасування арешту майна не долучено будь-яких документів, які б підтверджували право власності ОСОБА_3 на майно на яке накладено арешт, що з урахуванням виключного переліку суб`єктів, які мають право на звернення до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна, свідчить про не доведення такою особою наявності правомочності у останньої на звернення до слідчого судді з таким клопотанням.

Викладене в сукупності свідчить, що особа, яка подала клопотання поверхнево підійшла до питання оформлення клопотання про скасування арешту майна, що з урахуванням необґрунтованості клопотання про скасування арешту майна, не підтверджені викладених у ньому обставин жодними доказами, свідчить про те, що таке клопотання задоволенню не підлягає.

Щодо вимоги передання ОСОБА_3 на відповідальне зберігання автомобілю, суд зазначає що вказана вимога не вмотивована.

Відповідно до п.20 Порядку зберігання речових доказів у вигляді автомобілів, автобусів, а також самохідних машин, сконструйованих на шасі автомобілів, мотоциклів усіх типів, марок і моделей, причепів, напівпричепів, мотоколясок, інших прирівняних до них транспортних засобів та мопедів, здійснюється на спеціальних майданчиках і стоянках територіальних органів Національної поліції для зберігання тимчасово затриманих транспортних засобів.

Як вбачається з аналізу вищезазначених правових норм, відповідальними за зберігання речових доказів є сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ, у даному випадку сторона обвинувачення, та посадова особа органу, який здійснює зберігання речового доказу.

Суд зазначає, що заявником у клопотанні не зазначено, місце зберігання автомобілю, а саме: за якою адресою, достатні докази наявності у ОСОБА_3 належних умов для зберігання автомобіля, також до клопотання про передачу автомобіля на відповідальне зберігання не було долучено жодних належних доказів того, що ОСОБА_3 зможе належним чином забезпечити зберігання та схоронність автомобіля під час судового розгляду кримінального провадження.

Враховуючи, що заявник в судове засідання не з`явився, не надав суду жодних документів щодо підтвердження та належності майна, тим самим не підтримав його у судовому засіданні, а крім того фактично не довів, що арешт майна було накладено необґрунтовано, а також, що потреба в дії заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна на даний час відпала, що свідчить про те, що клопотання про скасування арешту майна є необґрунтованим, з урахуванням принципу диспозитивності передбаченого ст. 26 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання про скасування арешту на майна.

Керуючись ст.ст. 172, 174 КПК України, слідчий суддя -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1