н/п 1-кс/766/3420/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.11.2023 року м. Херсон

Слідчий суддя Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Херсонського РУП Головного управління Національної поліції в Херсонській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Херсонської окружної прокуратури Херсонської області ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0002221 від 14.11.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, відносно:

підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Херсон, громадянина України, офіційно не одруженого, має співмешканку, офіційно не працевлаштованого, освіта середня технічна, дітей неповнолітніх та осіб похилого віку на утриманні немаючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого:

- 28.07.2004 Суворовським районним судом м.Херсона за ч.1 ст.185, ст.112 КК України до 2 років позбавлення волі, на підставі ст.75 КК України від відбування покарання звільнено з іспитовим строком 2 роки;

- 24.11.2004 Суворовським районним судом м.Херсона за ч.3 ст.185, ст.71 КК України до 3 років 6 місяців позбавлення волі;

- 25.07.2011 Суворовським районним судом м.Херсона за ч.1 ст.213 КК України до 180 годин громадських робіт;

-29.10.2014 Суворовським районним судом м.Херсона за ч.2 ст.15, ч.2 ст.185 КК України до 2 років позбавлення волі; звільнений 28.11.2019 з Північної випробувальної колонії №90 в Херсонській області.

в с т а н о в и в:

16.11.2023 року до Херсонського міського суду Херсонської області надійшло клопотання слідчого СВ Херсонського РУП Головного управління Національної поліції в Херсонській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Херсонської окружної прокуратури Херсонської області ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0002221 від 14.11.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжного заходу у вигляді «тримання під вартою» строком на 60 днів.

Відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 16.11.2023 року для розгляду клопотання визначено слідчого суддю ОСОБА_1 .

1.Доводи клопотання

У клопотанні зазначено, що СВ Херсонського РУП Головного управління Національної поліції в Херсонській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002221 від 14.11.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Досудовим розслідуванням встановлено, що 14.11.2023 року близько 15:58 год., ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , переслідуючи прямий злочинний умисел, направлений на порушення встановленого законом порядку обігу психотропних речовин, в порушення ст.ст. 7, 12, 25, 27 Закону України «Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори», усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, керуючись корисливим мотивом, з метою подальшого особистого збагачення, придбав у невстановленої досудовим розслідуванням особи, шляхом отримання у відділенні Нової пошти №24, що розташована за адресою: м. Херсон, проспект 200 років Херсону, 20, поштового відправлення № 8160 від приватної особи ОСОБА_8 , кристалічну речовину світло зеленого кольору, загальною масою 10,7712 грам, яка відповідно до висновку судової експертизи матеріалів, речовин та виробів №СЕ-19/122-23/4185-НЗПРАП від 15.11.2023 містить особливо небезпечну психотропну речовиною, обіг якої заборонено - PVP (1-феніл-2 піролідин-1-іл-пентан-1-он), що відповідно до наказу №188 від 01.08.2000 року МОЗ України Про затвердження таблиць невеликих, великих та особливо великих розмірів наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів, які знаходяться у незаконному обігу відноситься до великих розмірів, яку зберігав при собі з метою подальшого збуту на території м. Херсон до моменту вилучення її працівниками поліції 14.11.2023 під час проведення огляду місяця події з 16:52 год. по 17:08 год.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, кваліфікуючими ознаками якого є: незаконне придбання, зберігання з метою збуту особливо небезпечних психотропних речовин у великих розмірах.

14.10.2023 о 18:10 год. ОСОБА_5 затримано в порядку ст.208 КПК України, за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України.

15.11.2023 ОСОБА_5 , у відповідності до вимог ч.1 ст.278 КПК України, повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України.

Підозра ОСОБА_5 у вчинені інкримінованого йому кримінальному правопорушенні, а також необхідність застосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обґрунтовуються наступними доказами, зібраними під час досудового розслідування та наявними в матеріалах кримінального провадження, а саме:

- протоколом огляду місця події від 14.11.2023, відповідно до якого у гр. ОСОБА_5 , було вилучено три зіп-пакета з кристалічною речовиною червоного, білого та зеленого кольору та мобільний телефон марки «HUAWEI»;

- постановою про визнання матеріальних об`єктів речовими доказами від 14.11.2023 р., було визнано кристалічну речовину в 3-х зіп-пакетах, мобільний телефон «HUAWEI» та накладна з нової пошти;

- протоколом огляду від 14.11.2023 р., де було вилучено за адресою: м. Херсон, вул. Некрасова, 46, 5- мотків ізоляційної стрічки, маленьку картонну коробку, всередині якої знаходиться подріблена речовина, електронні ваги, дев`ять згортків обмотаних ізоляційною стрічкою, дві пластикові трубки жовтого кольору та великий зіп-пакет прозорого кольору;

- постановою про визнання матеріальних об`єктів речовими доказами від 14.11.2023 р.;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_9 , від 15.11.2023 р., який вказав, що в ході відпрацювання фільтраційних заходів, зупинив чоловіка ОСОБА_5 , за адресою: м. Херсон, вул. Некрасова, біля буд. 48, та на запитання чи не має він при собі заборонені в обігу наркотичні засоби, нащо останній повідомив, що є, та добровільно видав три-зіп пакета з кристалічною речовиною та мобільний телефон;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 14.11.2023 р., яка вказала, що ОСОБА_5 , це її син та вона з ним проживає тривалий час в двох за адресою: м. Херсон, вул. Некрасова, 46;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 15.11.2023 р., який показав, що був залучений в якості понятого під час проведення огляду місця події біля буд. 48 по вул. Некрасова в м. Херсоні. В ході огляду у гр. ОСОБА_5 , було вилучено 3 зіп-пакета з кристалічною речовиною та мобільний телефон. Зі слів ОСОБА_5 вилучена речовина є психотропна під назвою «СІЛЬ»;

- протоком допиту свідка ОСОБА_12 , від 15.11.2023 р., яка показала, що була залучена в якості понятого під час проведення огляду місця події біля буд. 48 по вул. Некрасова в м. Херсоні. В ході огляду у гр. ОСОБА_5 , було вилучено 3 зіп-пакета з кристалічною речовиною та мобільний телефон. Зі слів ОСОБА_5 вилучена речовина є психотропна під назвою «СІЛЬ»;

- висновком судової експертизи матеріалів, речовин та виробів № СЕ-19/122-23/4185-НЗПРАП від 15.11.2023, відповідно до якої, вилучена у ОСОБА_5 , кристалічна речовина містить особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонена, - PVP;

- іншими матеріалами кримінального провадження в цілому.

Таким чином, ОСОБА_5 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення за який, законом передбачено покарання у виді позбавлення волі строком від 6 до 10 років, що відповідно до положень ч. 6 ст. 12 КК України відноситься до тяжких злочинів.

Сторона обвинувачення на підставі оцінки сукупності отриманих доказів стверджує, що причетність особи до вчинення нею злочину є достатньою для застосування щодо особи запобіжного заходу.

Підставою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені п. п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема:

- переховуватися від органів досудового розслідування та суду (п.1 ч.1 ст.177 КПК України). У зв`язку із тим, щовін підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, за яке передбачене безальтернативне покарання у виді позбавлення волі строком від 6 до 10 років, що відповідно до положень ч. 6 ст. 12 КК України відноситься до тяжких злочинів, має задовільний стан здоров`я, не має місця роботи. У зв`язку із викладеним, існують обґрунтовані підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 , розуміючи ступінь тяжкості інкримінованого йому кримінального правопорушення буде намагатися уникнути кримінальної відповідальності, тим самим переховуючись від органу досудового розслідування та в подальшому суду;

- знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення (п.2 ч.1 ст.177 КПК України). Проведеними першочерговими слідчими (розшуковими) діями не встановлено особу, яка збула, шляхом відправки Новою поштою, психотропну речовину підозрюваному ОСОБА_5 , тому перебуваючи на свободі, підозрюваний ОСОБА_5 , через вказану особу або особисто, може знищити докази, що свідчать про збут та придбання вказаної психотропної речовини останнім, зокрема, видалити відповідну інформацію з месенджерів.

- незаконно впливати на свідків (п.3 ч.1 ст.177 КПК України). Про що свідчить той факт, що підозрюваний ОСОБА_5 проживає в одній квартирі із своєю матір`ю ОСОБА_10 , яка під час досудового розслідування надала покази щодо злочинної діяльності останнього. Тому перебуваючи на волі підозрюваний ОСОБА_5 може незаконно вплинути на ОСОБА_10 , змусивши її змінити покази.

- вчинити інше кримінальне правопорушення (п.5 ч.1 ст.177 КПК України) Підозрюваний ОСОБА_5 може продовжити вчиняти кримінальні правопорушення, пов`язані із незаконним придбанням, зберіганням з метою збуту особливо небезпечних наркотичних засобів та психотропних речовин, оскільки офіційно не працевлаштований, законного джерела доходів не має, підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ст. 307 КК України з метою отримання прибутку, таким чином це є його основним доходом за рахунок якого підозрюваний й проживає. Також ОСОБА_5 раніше вже неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності за корисливі злочини, був звільнений 28.11.2019 з Північної випробувальної колонії №90 в Херсонській області, таким чином судимість в установленому законом порядку не знята та не погашена.

Враховуючи наведені обставини вчинення інкримінованого ОСОБА_5 кримінального правопорушення, його характер та значну суспільну небезпеку, а також те, що є достатні підстави вважати що ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення та вчинити інше кримінальне правопорушення, то з метою запобігання вказаним ризикам об`єктивно необхідним є застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

З огляду на викладене, приймаючи до уваги особливу суспільну небезпеку протиправних діянь ОСОБА_5 , враховуючи, що заявлені ризики, передбачені ст. 177 КПК України, існують, слід прийти до висновку, що інші менш суворі запобіжні заходи не зможуть запобігти уникненню вищезазначених ризиків з боку підозрюваного, а тому відповідно вимог ст.ст. 177, 183, 194 і 197 КПК України, щодо останнього необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, як до особи, яка підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину.

2. Доводи сторони обвинувачення

Прокурор ОСОБА_3 , під час судового розгляду клопотання про застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підтримав з підстав наведених у ньому. Зазначив, що зібрані на теперішній час докази свідчать про існування обґрунтованої підозри у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.307 КК України та підтверджують наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

3. Доводи сторони захисту

Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник під час судового розгляду просили суд обрати щодо нього запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, а саме домашній арешт за місцем його проживання, посилаючись на відсутність ризиків та необґрунтованість підозри. Крім того зазначили, що час затримання зазначений в протоколі не відповідає дійсному, а саме різниться на дві години.

4. Оцінка та висновки слідчого судді

Згідно із ч. 1, 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити такі дії: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

- наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

- недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ч. 1 ст. 194 КПК України).

4.1. Щодо наявності обґрунтованої підозри

Положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтованості підозри». Тому в оцінці цього питання слідчому судді належить користуватися практикою Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.

Так у своїх рішеннях, зокрема «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України» Європейський суд з прав людини наголошує, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

У п. 184 рішенні у справі «Мерабішвілі проти Грузії» ЄСПЛ вказав, що обґрунтованість залежить від усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри не мають бути такого ж рівня як ті, що необхідні для обвинувачення, або навіть винесення вироку.

У судовому засіданні, слідчим суддею, досліджені матеріали кримінального провадження, документи з метою встановлення причетності ОСОБА_5 до вчинення злочину, у якому він підозрюється.

СВ Херсонського РУП Головного управління Національної поліції в Херсонській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002221 від 14.11.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Під час розгляду клопотання, захисником зазначено, що час затримання зазначений в протоколі не відповідає дійсному, а саме різниться на дві години, тому повідомлення про підозру вручене більш ніж через 24 години після затримання.

14.10.2023 о 18:10 год. ОСОБА_5 затримано в порядку ст.208 КПК України, за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України.

В протоколі затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, зазначено, що ознайомившись з підставами затримання та правами і обов`язками, підозрюваний ОСОБА_5 пояснив, в присутності адвоката ОСОБА_4 , що підстави затримання йому зрозумілі, а після ознайомлення із текстом вказаного протоколу від затриманого ОСОБА_5 і захисника ОСОБА_4 зауважень і доповнень до протоколу не надходило.

Зазначений факт підтверджується особистими підписами ОСОБА_5 і захисника ОСОБА_4 .

Відповідно до ч.2 ст.278 КПК України письмове повідомлення про підозру затриманій особі вручається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання.

З урахуванням обсягу зібраних під час досудового розслідування доказів, наведених вище органом досудового розслідування, 15.11.2023 о 17:10 год. ОСОБА_5 , у відповідності до вимог ч.1 ст.278 КПК України, оголошено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України.

Повідомлення про підозру та пам`ятка про процесуальні права та обов`язки вручені особисто ОСОБА_5 , права підозрюваного оголошені та роз`яснені 15.11.2023 о 17:10 год.

в присутності захисника ОСОБА_4 . Зазначений факт підтверджується особистим підписом ОСОБА_5 , який міститься в підозрі та пам`ятці про процесуальні права та обов`язки підозрюваного та не заперечувалось останнім в судовому засіданні.

З огляду на зазначене, слідчий суддя приходить до висновку, що відповідно до вимог ст.42 КПК України, ОСОБА_5 має статус підозрюваного у цьому кримінальному провадженні, а викладене захисником, не знайшло підтвердження під час розгляду клопотання.

Дослідження цих доказів формує у слідчого судді внутрішнє переконання щодо причетності ОСОБА_5 до злочину, у вчиненні якого він підозрюється органом досудового розслідування, а тому оголошена підозра є цілком обґрунтованою і такою, що ґрунтується на достатньому об`ємі доказів, зібраних під час проведення досудового розслідування. Таким чином висновки органу досудового розслідування не є явно необґрунтованими чи очевидно недопустимими.

Отже, не вирішуючи питання про доведеність вини та остаточної кваліфікації дій ОСОБА_5 , виходячи з наявних у суду матеріалів клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення останнім кримінального правопорушення за викладених у клопотанні обставин.

4.2. Щодо наявності ризиків

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на існування таких ризиків:

- ризик переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду;

-ризик незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні;

- знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

- ризик вчинити інше кримінальне правопорушення.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Клішин проти України» наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.

Зокрема доказами на обґрунтування ризику можуть бути зокрема фактичні знищення, ховання або спотворення будь-якої з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; показання свідків, про намір підозрюваного вчинити дії особи, спрямовані на знищення, схов або спотворення важливих для слідства речей чи документів, спроба підозрюваної особи вчинити дії направлені на знищення доказів - підтверджені документально; незаконний вплив на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні - підтверджені документально; документи, підтверджуючі, що підозрюваний вчиняв подібні дії у минулому, показання свідків, дані про особу, підтверджуючі його протиправну поведінку; інформація про притягнення особи до кримінальної відповідальності або до адміністративної відповідальності, інформація про кримінальні зв`язки особи; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином - підтверджене документально; необхідні докази того, що особа вчиняє якісь конкретні дії, направлені на створення перешкод правосуддю; вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовження кримінального правопорушення, у якому особа підозрюється, обвинувачується; документами, довідками про те, що особа вже притягалась до кримінальної відповідальності, була засуджена, має не зняту чи не погашену судимість, схильна до протиправної поведінки, притягалась до адміністративної відповідальності, інформація про те, що не будучи раніше судимою, особа вчинила декілька злочинів.

Ризик переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду.

Оцінивши доводи, наведені у клопотанні слідчий суддя вважає, що сторона обвинувачення у судовому засіданні довела наявність підстав вважати, що існує ризик того, що підозрюваний ОСОБА_5 зможе переховуватися від органів досудового розслідування чи суду, з огляду на таке.

Так, останній підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, який є тяжким злочином відповідальність за вчинення якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від шести до десяти років з конфіскацією майна.

Враховуючи вагомість доказів причетності ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення, міру покарання, яка загрожує йому у разі визнання винуватим, слідчий суддя вважає, що з високим ступенем ймовірності підозрюваний усвідомлюючи загрозу реального ув`язнення може переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення покарання.

Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

У рішенні Європейського суду з прав людини «Бессієв проти Молдови» вказано, що ризик втечі має оцінюватися судом у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування. Серйозність покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти.

При оцінці наявності ризику переховування слідчий суддя також враховує ту обставину, що ОСОБА_5 міцних соціальних зав`язків, які б могли гарантувати присутність підозрюваного в межах територіальної громади Херсонського району, не має; постійного місця роботи не має; не одружений; дітей не має. Наведене створює обґрунтовані побоювання, що підозрюваний у разі обрання відносно нього запобіжного заходу, не пов`язаного з ізоляцією, зможе переховуватись від органів досудового розслідування чи суду, оскільки достатні стримуючи фактори відсутні.

Ризик незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні.

У той же час обґрунтованим вважає слідчий суддя твердження сторони обвинувачення щодо існування ризику незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні.

Оцінюючи наявність цього ризику слідчий суддя бере до уваги той факт, що ОСОБА_5 ознайомлений із дійсним місцем проживання свідка, а саме проживає з матір`ю за однією адресою, яка є свідком і може вчинити на неї фізичний або психологічний вплив, внаслідок чого остання може змінити свої покази на його користь.

При оцінці існування цього ризику слідчий суддя також виходить із передбаченої КПК України процедури отримання свідчень від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування свідчення отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч. ч. 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч. 4 ст. 95 КПК України).

Ризик вчинити інше кримінальне правопорушення.

Обґрунтованим вважає слідчий суддя і твердження сторони обвинувачення щодо існування ризику вчинення іншого кримінального правопорушення, оскільки що ОСОБА_5 , офіційно не працевлаштований, офіційних джерел доходу не має. Причинами протиправних дій стало бажання отримати матеріальну вигоду, що викликає обґрунтовані побоювання щодо продовження вчинення протиправних дій в майбутньому. Крім того, що ОСОБА_5 раніше притягувався до кримінальної відповідальності за корисливі злочини, однак жодних висновків для себе не зробив, на шлях виправлення не став. З урахуванням характеру інкримінованого йому кримінального правопорушення слідчий суддя погоджується зі стороною обвинувачення щодо відсутності жодних стримуючих факторів, які б могли у достатній мірі запобігти продовженню протиправної діяльності, однією з цілей якої було отримання прибутку.

Ризик знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Обґрунтованим вважає слідчий суддя і твердження сторони обвинувачення щодо існування ризику знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, оскільки проведеними першочерговими слідчими (розшуковими) діями не встановлено особу, яка збула, шляхом відправки Новою поштою, психотропну речовину підозрюваному ОСОБА_5 , тому перебуваючи на свободі, підозрюваний ОСОБА_5 , через вказану особу або особисто, може знищити докази, що свідчать про збут та придбання вказаної психотропної речовини останнім, зокрема, видалити відповідну інформацію з месенджерів.

4.3. Значення інших обставин в контексті встановлених ризиків та з`ясування можливості застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу, який зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України

За змістом ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, зокрема: тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється (ст. 178 КПК України). Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчинені злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Слідчий суддя враховує той факт, що ОСОБА_5 , підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, офіційно не працевлаштований, міцних соціальних зв`язків не має, про що свідчить відсутність сім`ї або неповнолітніх утриманців.

У той же час, з урахуванням доведення стороною обвинувачення наявності обґрунтованої підозри та існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя, з урахуванням тяжкості кримінального правопорушення у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , характеру та обставин справи, дійшов висновку, що на теперішній час, застосування більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить можливості здійснення дієвого контролю за поведінкою підозрюваного та виконання ним процесуальних обов`язків. При цьому слідчий суддя враховує, що вік та стан здоров`я підозрюваного не виключають можливості тримання під вартою.

За таких підстав клопотання слідчого СВ Херсонського РУП Головного управління Національної поліції в Херсонській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Херсонської окружної прокуратури Херсонської області ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0002221 від 14.11.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , належить задовольнити, підстав для застосування домашнього арешту не вбачається.

4.4. Щодо розміру застави.

Відповідно до ч. 1 ст. 182 КПК України, застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 КПК України.

При застосуванні запобіжного заходу у вигляді застави підозрюваному, обвинуваченому роз`яснюються його обов`язки і наслідки їх невиконання, а заставодавцю - у вчиненні якого кримінального правопорушення підозрюється чи обвинувачується особа, передбачене законом покарання за його вчинення, обов`язки із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом, а також наслідки невиконання цих обов`язків. У разі внесення застави згідно з ухвалою слідчого судді, суду щодо особи, стосовно якої раніше було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, передбачені цією частиною роз`яснення здійснюються уповноваженою службовою особою місця ув`язнення. (ч. 3 ст. 182 КПК України).

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених ч. 4 ст. 183 КПК України.

Згідно з ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України).

У випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 КПК України, підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. (ч. 7 ст. 182 КПК України).

Отже, враховуючи вищезазначені правила КПК України, слідчий суддя приходить до висновку, що відносно останнього, можливо визначити заставу як альтернативу до запобіжного заходу у виді тримання під вартою з урахуванням конкретних обставин даного кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного ОСОБА_5 , даних про його особу та встановлених під час розгляду клопотання ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про визначення застави у розмірі двадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, який достатньою мірою гарантує виконання підозрюваним, покладених на нього обов`язків та не є завідомо непомірним для нього.

У рішенні «Мангурас проти Іспанії» від 20.11.2010 Європейський суд з прав людини зазначив, що гарантії, передбачені п. 3 статті 5 Конвенції, покликані забезпечити не компенсацію втрат, а зокрема явку обвинуваченого на судове засідання. Таким чином сума (застави) повинна бути оцінена враховуючи самого обвинуваченого, його активи та його взаємовідносини з особами які мають забезпечить його безпеку, іншими словами, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри (впевненості) при якому перспектива втрати застави, у випадку відсутності на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб унеможливити перешкоджання особою встановленню істини у кримінальному провадженні. При цьому має бути враховано наявність грошових засобів у обвинуваченого. У той же час слід не допускати встановлення такого розміру застави, що є завідомо непомірним для цієї особи та призводить до неможливості виконання застави (абзац 4 п. 16 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України» №511-550/0/4-13 від 04.04.2013).

Таким чином, з одного боку, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати утримувала б підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншого не має бути таким, щоб через очевидну неможливість виконання умов цього запобіжного заходу це фактично призвело б до подальшого його ув`язнення, яке в останньому випадку перетворилося б на безальтернативне.

Отже дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя з урахуванням майнового стану підозрюваного, характеру інкримінованого ОСОБА_5 кримінального правопорушення, доведених ризиків, вважає, що застава у мінімальних межах, визначених п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України здатна забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, а тому на думку слідчого судді, цілком здатною забезпечити виконання належної процесуальної поведінки з боку підозрюваного є застава в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 53 680 гривень.

Відповідно до норм ч. 3 ст. 183 та ч. 5 ст. 194 КПК України у разі внесення застави слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного ОСОБА_5 такі обов`язки: прибувати до суду, слідчого, прокурора за викликом; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу суду, слідчого, прокурора; повідомляти суд, слідчого, прокурора про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Керуючись ст. ст. 176-178,183,186, 193,194,196,197 КПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Клопотання про застосування запобіжного заходу тримання під вартою - задовольнити.

Підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обрати запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів до 12 січня 2024 року включно, в межах строку досудового розслідування, з утриманням в ДУ «Миколаївський слідчий ізолятор», з можливістю внесення застави.

ОСОБА_5 або інша фізична чи юридична особа (заставодавець) має право у будь-який момент внести заставу в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, в сумі 53 680 гривень на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Херсонській області.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі суду, протягом строку її дії. Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.

В разі внесення застави покласти на підозрюваного наступні обов`язки, передбачені ст.194 КПК України, а саме: прибувати до суду, слідчого, прокурора за викликом; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу суду, слідчого, прокурора; повідомляти суд, слідчого, прокурора про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному положення п.п.8, 10 ст.182 КПК України, згідно з якими у разі, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Строк дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 12.01.2024 року

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала може бути оскаржена до Херсонського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддяОСОБА_1