печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 листопада 2023 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі судових засідань ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого Другого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , -

В С Т А Н О В И В :

Старший слідчий Другого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві ОСОБА_6 звернувся до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Обґрунтовуючи подане клопотання сторона обвинувачення вказує, що Другим слідчим відділом Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000553 від 03.11.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва здійснюється Київською міською прокуратурою.

Слідчий зазначає, що ОСОБА_5 , маючи спеціальне звання майора поліції, призначений у відповідності до наказу т.в.о. начальника Головного управління Національної поліції у м. Києві № 342 о/с від 08.05.2020 на посаду начальника відділу забезпечення зв`язком на спеціальних заходах та технічної підтримки системи електронних засобів контролю управління інформаційно-аналітичної підтримки Головного управління Національної поліції у м. Києві.

У відповідності до примітки до ст. 368 КК України, ОСОБА_5 , працюючи на посаді начальника відділу забезпечення зв`язком на спеціальних заходах та технічної підтримки систем електронних засобів контролю Головного управління Національної поліції у м. Києві, відноситься до службової особи, яка займає відповідальне становище.

Займаючи відповідну посаду, маючи спеціальне звання майора поліції, будучи працівником правоохоронного органу тобто, службовою особою, представником держави та займаючи відповідальне становище, ОСОБА_5 , діючи всупереч присязі працівника поліції, порушуючи обмеження щодо використання службового становища, встановлені ст. 22 Закону України «Про запобігання корупції», усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, з корисливих мотивів, діючи умисно, використав своє службове становище для одержання неправомірної вигоди, тобто вчинив корупційний злочин у сфері службової діяльності, за наступних обставин.

Згідно з посадовою інструкцією начальника відділу забезпечення зв`язком на спеціальних заходах та технічної підтримки систем електронних засобів контролю Головного управління Національної поліції у м. Києві від 25.05.2023, ОСОБА_5 : організовує та контролює роботу відділу, виконує ухвали слідчого судді в частині технічного супроводження застосування до підозрюваних, обвинувачених електронних засобів контролю; перевіряє наявність та технічний стан ЕЗК, тощо.

Крім того, згідно з положеннями Наказу МВС України № 654 від 13.07.2016 «Про затвердження Інструкції про порядок виконання органами Національної поліції ухвал слідчого судді, суду про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту та про зміну раніше обраного запобіжного заходу на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту», зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 03.08.2016 за № 1087/29217, поліцейський, якому доручено здійснювати безпосередній контроль за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого: 1) зобов`язаний невідкладно з`явитися за місцем проживання підозрюваного, обвинуваченого з метою фіксації факту початку виконання ним покладених ухвалою слідчого судді, суду обов`язків, постановлення особи на облік і встановлення контролю; 2) під час першого відвідування підозрюваного, обвинуваченого роз`яснює йому сутність запобіжного заходу, обмежень і обов`язків, які зазначені в ухвалі слідчого судді, суду, та попереджає, що в разі невиконання покладених обов`язків прокурор, слідчий за погодженням з прокурором відповідно до ст. 200 КПК України має право звернутися до слідчого судді, суду із клопотанням про зміну запобіжного заходу, у тому числі про зміну або покладення додаткових обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, чи про зміну способу їх виконання, про що складає протокол роз`яснення підозрюваному, обвинуваченому обов`язків, покладених на нього ухвалою слідчого судді, суду. Протокол долучає до контрольно-наглядової справи. Повідомляє підозрюваного, обвинуваченого про необхідність інформування органу Національної поліції про наміри залишити житло в заборонений час, зокрема при отриманні виклику слідчого, прокурора, судового виклику; відлучення з дозволу слідчого, прокурора або суду; хворобу, виникнення стихійного лиха тощо; 3) негайно ставить на облік підозрюваного, обвинуваченого шляхом заповнення та внесення до комп`ютерного обліку бази даних МВС електронної картки на особу, про що робить відмітку в графі 3 журналу обліку КНС; 4) про поставлення на облік підозрюваного, обвинуваченого протягом доби з моменту внесення відомостей до комп`ютерного обліку забезпечує письмове інформування слідчого або суду, якщо запобіжний захід застосовано під час судового провадження, копію листа-повідомлення долучає до контрольно-наглядової справи; 5) здійснює фотографування підозрюваного, обвинуваченого, заповнює анкетний лист. Протягом доби оформляє та реєструє контрольно-наглядову справу; 6) при покладенні ухвалою слідчого судді, суду на підозрюваного, обвинуваченого обов`язку носити електронний засіб контролю застосовує його в порядку, установленому законом, про що робить відмітку в електронній картці на особу.

У невстановлений досудовим розслідуванням час, ОСОБА_5 отримав на виконання ухвалу Луцького міськрайонного суду Волинської області у справі № 161/10739/21 про застосування до ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту із забороною залишати місце проживання з 22.00 год по 07.00 год., з обов`язком носити електронний засіб контролю.

Так, 11.10.2023, близько 15 години 00 хвилин, начальник відділу забезпечення зв`язком на спеціальних заходах та технічної підтримки систем електронних засобів контролю Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_5 , виконуючи обов`язки щодо виконання ухвали судді, в частині негайного поставлення на облік підозрюваного ОСОБА_7 , щодо якого Луцьким міськрайонним судом Волинської області 07.09.2023 застосований запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту та з метою здійснення контролю за поведінкою ОСОБА_7 , прибув за місцем проживання ОСОБА_7 , за адресою: АДРЕСА_1 .

В цей час у ОСОБА_5 виник злочинний умисел, направлений на одержання неправомірної вигоди службовою особою, яка займає відповідальне становище, за невчинення такою службовою особою в інтересах того, хто пропонує, обіцяє чи надає неправомірну вигоду, будь-якої дії з використанням свого службового становища, поєднане з вимаганням неправомірної вигоди.

Перебуваючи за місцем проживання ОСОБА_7 , ОСОБА_5 повідомив, що у відповідності до ухвали Луцького міськрайонного суду Волинської області у справі № 161/10739/21 має одягнути електронний засіб контролю на ОСОБА_7 .

Одночасно з цим, ОСОБА_5 повідомив ОСОБА_7 , що останній повинен передати ОСОБА_5 грошові кошти в еквіваленті 2 (двох) тисяч доларів США, для не застосування до ОСОБА_7 електронного засобу контролю.

При цьому, ОСОБА_5 наголосив, що у разі не надання ОСОБА_7 грошових коштів у розмірі двох тисяч доларів США, ОСОБА_5 умисно складатиме протоколи про порушення ОСОБА_7 умов запобіжного заходу у вигляді нічного домашнього арешту, навіть якщо на це не буде підстав, що неминуче призведе до ініціювання питання про заміну запобіжного заходу на більш тяжкий, а саме тримання під вартою, тобто вчинив вимагання неправомірної вигоди.

Реалізуючи свій злочинний умисел, 10.11.2023 приблизно о 11 год. 46 хв., перебуваючи біля будівлі за адресою: м. Київ, вул. Володимирська, 15, ОСОБА_5 , діючи з прямим умислом та з корисливих мотивів, усвідомлюючи протиправність своїх дій, на виконання раніше висунутої вимоги, отримав від ОСОБА_7 частину обумовленої суми неправомірної вигоди в розмірі 12 тисяч гривень.

Продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, 15.11.2023 приблизно о 13 год. 00 хв. ОСОБА_5 , перебуваючи в приміщенні станції метро «Золоті Ворота» у місті Києві, діючи з прямим умислом та з корисливих мотивів, усвідомлюючи протиправність своїх дій, отримав від ОСОБА_7 другу (останню) частину неправомірної вигоди в розмірі 56 тисяч гривень.

Таким чином, ОСОБА_5 , підозрюється в одержанні службовою особою, яка займає відповідальне становище, неправомірної вигоди для себе за невчинення такою службовою особою, в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду будь-якої дії з використанням наданого їй службового становища, поєднаного з вимаганням, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

15.11.2023 за адресою: м. Київ, станція метро «Золоті Ворота» ОСОБА_5 затримано у порядку ст. 208 КПК України.

15.11.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Обставини, що дають підстави підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого йому злочину, підтверджуються зібраними матеріалами досудового розслідування, зокрема: заявою ОСОБА_7 про вчинення кримінального правопорушення від 03.11.2023, показаннями свідків ОСОБА_7 та ін., протоколами ідентифікації та вручення грошових коштів, протоколами за результатами проведення НСРД; протоколом затримання ОСОБА_5 від 15.11.2023, протоколами обшуків від 15.11.2023 та іншими доказами у кримінальному провадженні.

На теперішній час виникла необхідність у застосуванні до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити речі та документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків у цьому провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені п. 1, п. 2, п. 3, п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України.

У судовому засіданні прокурори підтримали внесене клопотання, посилаючись на його обґрунтованість та необхідність у застосуванні відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки наявні ризики, передбачені ст. 177 КПК України.

Захисник та підозрюваний у судовому засіданні заперечували щодо задоволення клопотання, вказавши на те, що клопотання не містить виклад обставин, які б свідчили про наявність ризиків визначених ст. 177 КПК України, наявність необґрунтованої підозри, просять відмовити в задоволенні клопотання.

Вивчивши клопотання та докази, якими воно обґрунтовується, заслухавши пояснення прокурора, підозрюваного, його захисників, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто з метою запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При вирішенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя, суд згідно змісту вимог ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення та наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, але не доведе обставин щодо недостатності застосування більш м`яких запобіжних заходів, слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначено у клопотанні.

Основні доводи внесеного стороною кримінального провадження клопотання зводяться до наявності кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , а наявність ризиків передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України обґрунтовується тим, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідків, інших підозрюваних у цьому кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Відповідно до вимог п.п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, при вирішені питання, чи було особу «обвинувачену в кримінальному правопорушенні» для цілей статті 6 Конвенції, необхідно виходити з таких трьох критеріїв: категорія даного провадження згідно з національним законодавством; суттєві характерні риси цього провадження; вид та суворість міри покарання, яке може бути призначено заявникові. [«O. v. Norway», n. 33926].

«Законність» тримання під вартою з погляду національного закону не завжди є вирішальним чинником. Європейський суд з прав людини зазначає, що тримання під вартою протягом зазначеного періоду має відповідати меті пункту 1 статті 5 Конвенції, яка забороняє безпідставне позбавлення свободи. [«Гаважук проти України», п. 63654]; [«Мурукін проти України», п. 34]; [«Буряга проти України», п. 54655]; [«Фельдман проти України», п. 68656].

Тримання під вартою у відповідності до пункту 1(с) статті 5 Конвенції має задовольняти вимогу пропорційності. Взяття заявника під варту має бути конче необхідним для забезпечення його присутності в суді, але водночас інші, менш суворі заходи можуть бути достатніми для досягнення цієї мети. (Рішення : «Ladent v. Poland», n. 55660; «Ambruszkiewicz v. Poland», n.n. 29-33661; «Хайредінов проти України», n. 28).

Затримання особи є настільки серйозним запобіжним заходом, що воно є виправданим, лише якщо інші, менш суворі, заходи були розглянуті та визнанні недостатніми для забезпечення захисту індивідуальних або суспільних інтересів, які можуть вимагати затримання відповідної особи. (Рішення : «X. v. Finland», n. 151).

ЄСПЛ визнав, що абстрактна можливість перешкоджання кримінальному провадженню є недостатньою для обґрунтування застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Виходячи із правової позиції ЄСПЛ при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя, суд у кожному випадку повинен принципово та критично ставитися до доводів прокурора, якими він обґрунтовує необхідність застосування саме цього запобіжного заходу, об`єктивно оцінюючи її переконливість. При цьому прокурор повинен довести, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам передбачених ст. 177 КПК України.

В ході розгляду клопотання слідчим суддею було встановлено, що виключних обставин для тримання ОСОБА_5 під вартою немає, оскільки даних, які б свідчили про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів у клопотанні слідчого не вказано та в судовому засіданні не доведено.

Враховуючи те, що прокурор не довів суду виняткових обставин, які б виправдовували обмеження права підозрюваного на свободу та свідчили б про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів, слідчий суддя вважає за доцільне застосувати до підозрюваного запобіжний захід, передбачений ст. 181 КПК України, у вигляді домашнього арешту, із забороною залишати місце проживання, а саме за місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 , в період доби з 23-59 год. по 05-00 год. наступної доби, який є співмірний з існуючими ризиками, особою підозрюваного, тяжкістю злочину та його наслідками. При цьому, такий режим може перериватись необхідністю отримання медичної допомоги та прослідування до укриття цивільного заходу.

Також, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

- прибувати до уповноважених слідчого, прокурора у кримінальному провадженні, та суду за першим викликом;

- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та роботи;

- утримуватися від спілкування із ОСОБА_7 ;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст. ст. 177, 178, 181, 193, 194, 196, 205, 206, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого Другого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - залишити без задоволення.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, із забороною залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 , в період доби з 23-59 год. по 05-00 год. наступної доби, за виключенням необхідності отримання медичної допомоги та прослідування в укриття цивільного захисту, строком до 13.01.2024 року, включно.

Роз`яснити підозрюваному, що працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

- прибувати до уповноважених слідчого, прокурора у кримінальному провадженні, та суду за першим викликом;

- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та роботи;

- утримуватися від спілкування із ОСОБА_7 ;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Визначити строк дії ухвали слідчого судді та покладених судом обов`язків в межах строків досудового розслідування у кримінальному провадженні до 13.01.2024 року включно.

Звільнити підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти в залі суду.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1