справа № 361/6816/23
провадження № 1-кп/361/1056/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.10.2023 м. Бровари

Броварський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР № №0000403 від 09.02.2023 по обвинуваченню ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1, 2 ст. 307, ч. 1, 3 ст. 321 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Броварського міськрайонного суду Київської області перебуває вищевказане кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1, 2 ст. 307, ч. 1, 3 ст. 321 КК України.

11.10.2023 до Броварського міськрайонного суду Київської області надійшло клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1, 2 ст. 307, ч. 1, 3 ст. 321 КК України.

Слідчим відділом Броварського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області здійснювалось досудове розслідування кримінального провадження під № 0000403 від 09.02.2023 за підозрою ОСОБА_6 . У вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 1, 2 ст. 307, ч. ч. 1,3 КК України.

20.05.2023 слідчим суддею Броварського міськрайонного суду Київської області відносно підозрюваного ОСОБА_4 , застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою, строком 60 діб, тобто до 17 липня 2023 року включно з можливістю внесення застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

13.07.2023 слідчим суддею Броварського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_4 продовжено строк тримання під вартою до 18.08.2023 з можливістю внесення застави.

15.08.2023 до Броварського міськрайонного суду Київської області надійшов для розгляду обвинувальний акт відносно ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0002820 від 14.08.2023.

16.08.2023 суддею Броварського міськрайонного суду Київської області продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 14.10.2023 з можливістю внесення застави.

Таким чином, на даний час у Броварському міськрайонному суді Київської області перебуває на розгляді обвинувальний акт відносно ОСОБА_4 , однак строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою діє до 14.10.2023, однак з об`єктивних причин до зазначеного строку не можливо розглянути матеріали даного кримінального провадження в суді.

У судовому засіданні прокурор підтримав подане клопотання, висловившись про його обґрунтованість та просив задовольнити його, з підстав викладених у ньому.

В обґрунтування необхідності продовження відносно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою органом досудового розслідування покладається наявність ризиків передбачених частиною 1 статті 177 КПК України, а саме можливість обвинуваченого переховуватись від органів досудового розслідування та суду, здійснювати незаконний вплив на свідків та експертів у цьому ж кримінальному провадженні, а також можливість обвинуваченого вчинити інше кримінальні правопорушення.

У судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_4 просив обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, оскільки він буде проживати з батьком та матір`ю, то вони зможуть його утримувати.

Захисник обвинуваченого - адвокат ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечував щодо клопотання про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та просила суд обрати цілодобовий домашній арешт, посилаючись на те, що обвинуваченого можє утримувати мати. Крім того, просила суд зменшити обвинуваченому розмір застави.

Згідно пункту 5 частини 2 статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Відповідно до практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції гарантії від безпідставного арешту.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, суд приймає до уваги, що у рішенні ЄСПЛ у справі «Соловей і Зозуля проти України» останній наголосив, що суд має перевірити не лише дотримання процесуальних норм національного законодавства, а й обґрунтованість підозри, на підставі якої особу взято під варту.

Крім того, Європейський Суд у своїй практиці неодноразово зазначав, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.

Матеріали клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою містять достатню кількість даних, які вказують на обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч. ч. 1, 3 ст. 321 КК України, яке відповідно до статті 12 Кримінального кодексу України відноситься до категорії тяжких злочинів.

Судом у кримінальному провадженні встановлено наявність обґрунтованих ризиків, передбачених пунктами 1,3, 5 частини 1 статті 177 КПК України і в обґрунтування застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 покладається необхідність запобігання його спробам переховуватись від органів досудового розслідування та суду, впливати на свідків та експертів у цьому кримінальному провадженні, а також запобігання можливості обвинуваченого вчинити інше кримінальне правопорушення.

При продовженні строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд враховує обставини, які визначені статтею 178 КПК України, враховуючи тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому, у разі визнання його винним у злочинах, у вчиненні яких він обвинувачується, особу обвинуваченого, його вік, стан здоров`я, а також те, що він обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину та, перебуваючи на волі, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки ОСОБА_4 раніше судимий за вчинення злочину, передбаченого ч.1 ст. 309 КК України. При встановленні наявності ризику незаконного впливу на свідків, експертів суд враховує встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні. Тобто ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом. Отже існує ймовірність того, що підозрюваний може незаконно впливати на свідків, оскільки перебуваючи на свободі, не маючи запобіжного заходу, знаючи їх місце проживання, зможе впливати на них з метою зміни показів на такі, що не відповідають дійсності та виправдовують його як підозрюваного. Крім того, обвинувачений не має постійного джерела заробітку, офіційно не працевлаштований, тому може вчиняти інші кримінальні правопорушення.

Із наведених вище підстав, суд вважає, що інші менш суворі запобіжні заходи (особисте зобов`язання, порука, домашній арешт) не достатні для запобігання вищевказаним ризикам, тому вказані обставини дають всі підстави вважати, що у разі застосування до обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу ані ж тримання під вартою, не зможе запобігти ризикам передбачених пунктами 1,3,5 частини 1 статті 177 КПК України та не забезпечить виконання останнім покладених на нього процесуальних обов`язків, а тому підстав для застосування іншого, більш м`якого, запобіжного заходу, ані ж тримання під вартою не має.

При цьому, строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 спливає 14 жовтня 2023 року.

Доказів, які б підтвердили неможливість продовження відносно обвинуваченого ОСОБА_4 за станом здоров`я чи з інших підстав такого запобіжного заходу, як тримання під вартою стороною захисту - не надано, а судом не встановлено.

Суд вважає, що на даному етапі досудового розслідування продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченого є виправданим та необхідним та приходить до висновку про доцільність продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 .

У відповідності до ч. 1 ст. 201 КПК України підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Так, згідно з ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням окрім обставин кримінального правопорушення, ще й майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

З огляду на встановлені ризики, враховуючи при цьому особу обвинуваченого, обсяг доказів, який вже наявний у матеріалах кримінального провадження, суд приходить до висновку про можливість зменшення розміру застави, як запобіжного заходу, застосованого до ОСОБА_4 , однак в межах передбачених п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину становить від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Керуючись статтями 283 - 287, 371 КПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора задовольнити частково.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , раніше обраний запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 діб, а саме по 10.12.2023 року включно та утримувати його в Державній установі «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України.

Одночасно визначити ОСОБА_4 заставу у розмірі 30 (тридцять) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 77 670,00 грн. (сімдесят сім тисяч шістсот сімдесят тисяч гривень 00 коп.).

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України, у разі внесення застави покласти на ОСОБА_4 такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватися від спілкування з свідками та експертами у цьому кримінальному провадженню;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Термін обов`язків, покладених суддею, у разі внесення застави визначити 2 місяці, з моменту внесення застави.

Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави у визначеному в даній ухвалі розмірі оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави на розрахунковий рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Київській області, має бути наданий уповноваженій особі Державної установи «Київський слідчий ізолятор» чи іншої установи, де обвинувачений перебуває під вартою.

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена особа Державної установи «Київський слідчий ізолятор» чи іншої установи, де обвинувачений перебуває під вартою негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_4 з-під варти та повідомити усно і письмово прокурора та суд.

У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної в даній ухвалі, обвинуваченого зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави, обвинувачений ОСОБА_4 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити обвинувачений ОСОБА_4 , що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом прокурора, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні застави обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Копію ухвали вручити учасникам судового провадження та направити ДУ «Київський слідчий ізолятор».

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Броварський міськрайонний суд Київської області протягом 5 (п`яти) днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали виготовлено та проголошено 16.10.2023.

Суддя ОСОБА_7