Справа №707/2988/23
Провадження №1-кп/707/233/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 жовтня 2023 року м. Черкаси

Черкаський районний суд Черкаської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

потерпілого ОСОБА_6 ,

представника потерпілого ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні матеріали кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002286 від 23.12.2023, щодо:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Запоріжжя Запорізької області, громадянина України, українця, який зареєстрований та фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ,

обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 194 КК України,

ВСТАНОВИВ:

29.09.2023 до Черкаського районного суду Черкаської області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0002286 від 29.09.2023, за обвинуваченням ОСОБА_4 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28, ч.2 ст. 194 КК України.

29.09.2023 за результатами автоматизованого розподілу справи зазначений обвинувальний акт передано на розгляд судді ОСОБА_1 .

Прокурор під час проведення підготовчого судового засідання вважав можливим призначити судовий розгляд даного кримінального провадження у відкритому судовому засіданні, інші учасники кримінального провадження проти зазначеного прокурором не заперечували.

Перешкод для призначення судового розгляду судом не встановлено, підстави для прийняття рішення в порядку, передбаченому п. 1 - 4 ч. 3 ст. 314 КПК України, відсутні.

Кримінальне провадження підсудне Черкаському районному суду Черкаської області.

Обвинувальний акт відповідає вимогам ст. 291 КПК України, при його затвердженні прокурором дотримано вимоги процесуального закону, порушень вимог КПК України, які б унеможливлювали призначення провадження до судового розгляду та являлись підставою для повернення обвинувального акту прокуророві, судом не встановлено.

Судом проведено підготовку до судового розгляду, а саме: визначено дату та місце проведення судового розгляду; з`ясовано, що судовий розгляд необхідно здійснювати у відкритому судовому засіданні; з`ясовано питання про склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді.

На підставі викладеного, суд вважає можливим призначити судовий розгляд кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 194 КК України.

Відповідно до вимог ст. 314-1 КПК України, з метою забезпечення суду інформацією, що характеризує обвинуваченого, а також прийняття судового рішення про міру покарання, необхідно зобов`язати Соснівський районний відділ філії Державної установи «Центр пробації» в Черкаській області скласти досудову доповідь щодо обвинуваченого.

Крім того, 06.10.2023 в підготовчому засіданні представник потерпілого надав позовну заяву від потерпілого ОСОБА_6 до обвинуваченого ОСОБА_4 про стягнення шкоди, що була завдана кримінальним правопорушенням.

Обвинувачений, захисник та прокурор не заперечували проти прийняття вищевказаного цивільного позову до розгляду. Захисник вказав, що йому потрібен строк для подання відзиву.

Заслухавши думки учасників судового провадження, вивчивши подані цивільні позови, суд дійшов таких висновків.

Зі змісту обвинувального акту та матеріалів цивільних позовів вбачається, що на думку сторони обвинувачення при вчиненні інкримінованого ОСОБА_4 правопорушення було завдано шкоди ОСОБА_6 .

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 61 КПК України цивільним позивачем у кримінальному провадженні є фізична особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, а також юридична особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової шкоди, та яка в порядку, встановленому цим Кодексом, пред`явила цивільний позов. Права та обов`язки цивільного позивача виникають з моменту подання позовної заяви органу досудового розслідування або суду.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 62 КПК України цивільним відповідачем у кримінальному провадженні може бути фізична або юридична особа, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану злочинними діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, та до якої пред`явлено цивільний позов у порядку, встановленому цим Кодексом. Права та обов`язки цивільного відповідача виникають з моменту подання позовної заяви до органу досудового розслідування або суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 128 КПК України особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право пред`явити цивільний позов до обвинуваченого до початку судового розгляду.

Відповідно до ч. 5 ст. 128 КПК України цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.

Підстави для залишення цивільного позову без руху, або повернення цивільного позову, який подано потерпілим, у відповідності до вимог ст. 185 ЦПК України відсутні.

З урахуванням наведеного та з огляду на відповідність цивільного позову загальним вимогам щодо форми і змісту позовної заяви, які встановлені статтями 175, 177 ЦПК України, та враховуючи факт пред`явлення позову до початку судового розгляду, суд вважає за можливе прийняти до розгляду у даному кримінальному провадженні вищевказаний цивільний позов, а також визнати у даному кримінальному провадженні цивільним позивачем потерпілого, а цивільним відповідачем - обвинуваченого.

У підготовчому судовому засіданні прокурор звернувся з письмовим клопотанням про продовження строку запобіжного заходу у виді домашнього арешту щодо обвинуваченого ОСОБА_4 , в обґрунтування якого посилається на те, що в ході досудового розслідування встановлено наявність ризиків переховування обвинуваченого від суду, ризик незаконного впливу на свідків, ризик продовжити вчиняти кримінальне правопорушення та ризик знищити, сховати або сотворити речі, що мають значення для встановлення обставин кримінального правопорушення. На підставі викладеного, прокурор просить продовжити щодо обвинуваченого строк запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту на 60 днів.

Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник в судовому засіданні просили дати можливість обвинуваченому працювати та заробляти гроші з метою відшкодування шкоди. У зв`язку із цим просили встановити обвинуваченому запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби з 22 до 6 години. Також вказали, що у обвинуваченого є мати в місті Черкаси, яка має інвалідність першої групи, а також є двоє дітей, які перебувають за кордоном України.

Представник потерпілого підтримав клопотання прокурора та вказав, що не вірить у щирість обвинуваченого. На його думку, обвинувачений може впливати на свідків або здійснити спробу повторного підпалу майна потерпілого.

Потерпілий в судовому засіданні вказав, що він не заперечує проти встановлення нічного домашнього арешту обвинуваченому.

Вислухавши доводи сторін кримінального провадження, суд встановив такі обставини та дійшов наступних висновків.

Судом встановлено, що ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 10.07.2023 до обвинуваченого ОСОБА_4 було застосовано запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту строком на 2 місяці.

Ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 01.09.2023 обвинуваченому ОСОБА_4 було продовжено запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту на строк до 09.10.2023 включно.

Згідно з ч. 3 ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей і документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідків; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення.

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч. 6 ст. 181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

При вирішенні питання щодо доцільності продовження строку запобіжного заходу у виді домашнього арешту щодо ОСОБА_4 , суд виходить з необхідності уникнення ризиків, визначених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Так, про можливість переховуватися від суду (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України) свідчить тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винним за вчинені кримінальні правопорушення та відсутність у обвинуваченого міцних соціальних зв`язків, оскільки він не одружений та не працює.

Ризик незаконного впливу на свідків обґрунтовується тим, що обвинувачений особисто знайомий та перебуває у дружніх відносинах зі свідком ОСОБА_8 , який за версією обвинувачення безпосередньо перебував неподалік від вчинення злочину в момент підпалу обвинуваченим транспортного засобу.

Також, про наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, свідчать ті обставини, що обвинувачений за версією обвинувачення був затриманий та перебував на місці події після вчинення підпалу та бачив наслідки його дій, а саме частково пошкоджений автомобіль «Volkswagen Passat», р.н. р.н. НОМЕР_1 , у зв`язку із чим обвинувачений може вчинити спробу повного знищення автомобіля та іншого майна потерпілого.

Разом з тим, суд вважає відсутнім ризик того, що обвинувачений може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення. Обвинувачений вже мав достатньо часу для знищення чи приховання безпосереднього джерела вогню у вигляді вкрай невеликих предметів (запальничка, сірники тощо), а тому цей ризик не може визнаватися існуючим протягом тривалого часу.

Суд враховує, що обвинувачений висловив намір відшкодувати завдану шкоду та працевлаштуватися. На думку суду, обвинувачений після майже трьох місяців цілодобового домашнього арешту має отримати можливість працевлаштуватися з метою відшкодування завданої шкоди.

Ризики переховування обвинуваченого від суду, незаконного впливу на свідків або продовження вчинення правопорушення стосовно цього ж потерпілого, на думку суду, можуть бути усунені шляхом покладення на обвинуваченого обов`язків не залишати житло у нічний час доби, носити електронний засіб контролю, не спілкуватися зі свідками і не відлучатися за межі міста Черкаси без дозволу суду.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про те, що стосовно обвинуваченого слід продовжити дію запобіжного заходу у виді домашнього арешту строком на 60 днів шляхом встановлення заборони залишати житло у період часу з 20-00 год. до 07-00 год. та з одночасним покладенням відповідних обов`язків.

Керуючись статтями 7, 31, 177, 178, 194, 314-317, 331, 369, 369-372 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Призначити судовий розгляд кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 194 КК України, на 01 листопада 2023 року на 09 годину 00 хвилин.

Судовий розгляд кримінального провадження проводити суддею одноособово у відкритому судовому засіданні у приміщенні Черкаського районного суду Черкаської області.

В судове засідання викликати прокурора, обвинуваченого, захисника, потерпілого, представника потерпілого.

Зобов`язати Соснівський районний відділ філії Державної установи «Центр пробації» в Черкаській області скласти досудову доповідь щодо обвинуваченого ОСОБА_4 (зареєстрований та фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , тел. НОМЕР_2 ), та встановити строк виконання ухвали до 24 жовтня 2023 року.

Прийняти до розгляду цивільний позов ОСОБА_6 до ОСОБА_4 про відшкодування матеріальних та моральних збитків.

Визнати цивільним позивачем ОСОБА_6 , а цивільним відповідачем - ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 194 КК України.

Визначити цивільному відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня проголошення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, разом з доказами, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення проти позову. Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копію відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам кримінального провадження.

Встановити цивільному позивачу триденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам ч.ч. 3-5 ст. 178 ЦПК України, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам кримінального провадження.

Встановити цивільному відповідачу триденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення проти відповіді на відзив, яке має відповідати вимогам ч.ч. 3-5 ст. 178 ЦПК України, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам кримінального провадження.

Клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу у виді домашнього арешту - задовольнити частково.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк запобіжного заходу у виді домашнього арешту до 05 грудня 2023 року включно шляхом встановлення заборони ОСОБА_4 залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , у період часу з 20-00 год. до 07-00 год. (в період воєнного стану на території України дозволити обвинуваченому після сигналу «Повітряна тривога» і протягом 20 хвилин після сигналу «Відбій повітряної тривоги» відлучатися з місця проживання з метою перебування в укритті).

Продовжити строк покладених на обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

1) носити електронний засіб контролю;

2) не відлучатися з міста Черкаси без дозволу суду;

2) повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

3) прибувати до суду за першою вимогою;

4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

5) утримуватись від спілкування із свідками у даному кримінальному провадженні.

Копію ухвали направити начальнику Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області для організації її виконання.

Копію ухвали негайно вручити обвинуваченому та прокурору.

Ухвала в частині продовження строку запобіжного заходу у виді домашнього арешту та продовження строку покладених на обвинуваченого обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, діє протягом двох місяців, тобто до 05 грудня 2023 року включно та підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її оголошення.

Суддя ОСОБА_1