КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 грудня 2023 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю секретаря ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 25 липня 2023 року про відмову у задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність уповноваженої особи Національного антикорупційного бюро України щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

за участю скаржника ОСОБА_5 ,

в с т а н о в и л а :

Ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 25 липня 2023 року відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність уповноваженої особи Національного антикорупційного бюро України щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Рішення слідчого судді мотивовано тим, що із змісту скарги та заяви убачається, що всі доводи ОСОБА_5 , викладені у повідомленні, пов`язані з її незгодою з рішеннями, ухваленими суддями Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська, та не містять об`єктивних даних про вчинення вказаними суддями кримінальних правопорушень, оскільки за своїм змістом і суттю ця заява є висловленням незгоди із процесуальним рішенням суддів у конкретній судовій справі, а також діями суддів, вчиненими при здійсненні правосуддя, за процедурою цивільного судочинства, отже не є повідомленням про кримінальні правопорушення, що дозволяє зробити висновок про відсутність правової підстави для виникнення обов`язку вчинити певні дії за такою заявою щодо початку досудового розслідування кримінального провадження відповідно до положень статті 214 КПК України.

В апеляційній скарзі ОСОБА_5 просить ухвалу слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 25 липня 2023 року скасувати та ухвалити нове рішення, яким задовольнити вимоги скарги ОСОБА_5 .

Апелянт вважає, що зазначене рішення є таким, що не відповідає нормам матеріального та процесуального права, а також фактичним обставинам справи та вказує на те, що слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва взагалі не досліджувала докази.

Також, апелянт не погоджується з твердженням слідчого судді, що зі змісту скарги та заяви слідчий суддя встановив, що всі доводи ОСОБА_5 пов`язані з її незгодою із рішеннями, ухваленими суддями Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська за результатами розгляду її позову є хибними, оскільки позов ще не розглянуто, всі процесуальні документи оскаржуються позивачем лише в процесуальний спосіб.

Тому, апелянт вважає, що у своїй скарзі вона жодним чином не заявляла про незгоду з рішеннями, ухваленими суддями Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська.

Окрім того, незаконність і необґрунтованість ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 25 липня 2023 року полягає у неповноті та неправильності встановлення обставин, які мають значення для справи, внаслідок неправильного дослідження та оцінки доказів.

Також, апелянт просить поновити строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 25 липня 2023 року посилаючись на те, що, не знаючи мотивувальної частини судового рішення, оскаржити ухвалу було неможливо, копію повного тесту ухвали вона отримала 31 липня 2023 року, тобто після спливу строку на апеляційне оскарження, а тому вважає, що строк пропустила з поважних причин.

Заслухавши доповідь судді, пояснення скаржника, яка підтримала апеляційну скаргу, перевіривши матеріали провадження, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга до задоволення не підлягає, виходячи з таких підстав.

Що стосується клопотання ОСОБА_5 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді, то колегія суддів вважає, що це клопотання підлягає до задоволення, оскільки копію оскаржуваної ухвали від 25 липня 2023 року з мотивами прийнятого рішення судом було направлено на адресу заявника 02 серпня 2023 року, тобто після спливу строку на апеляційне оскарження, а тому строк пропущено з поважних причин та підлягає поновленню.

Що стосується доводів ОСОБА_5 про необґрунтованість ухвали слідчого судді, то вони, на думку колегії суддів, є безпідставними.

Як убачається з матеріалів провадження, ОСОБА_5 21 червня 2023 року на адресу Національного антикорупційного бюро України направила заяву в порядку ст. 214 КПК України про кримінальні правопорушення за ознаками ст. 369, ст. 375 КК України, скоєні суддями Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська, однак уповноважені особи не внесли відомості до ЄРДР у відповідності до вимог ст. 214 КПК України.

28 червня 2023 року ОСОБА_5 звернулась до Солом`янського районного суду м. Києва зі скаргою на бездіяльність слідчого або прокурора, в якій просила зобов`язати т.в.о. керівника управління ОСОБА_6 відповідно до вимог статті 214 КПК України внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відповідні дані за її повідомленням про обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального злочину та притягнення до кримінальної відповідальності судді Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_7 від 21 червня 2023 року та розпочати досудове розслідування.

Слідчий суддя відмовив у задоволенні скарги ОСОБА_5 , посилаючись на те, що всі доводи ОСОБА_5 , викладені у заяві про вчинення злочину та скарзі до суду, пов`язані з її незгодою з рішеннями, ухваленими суддями Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська та не містять даних про вчинення суддями кримінальних правопорушень і такий висновок слідчого судді колегія суддів вважає обґрунтованим.

Так, згідно з ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до ч. 5 ст. 214 КПК України до Єдиного реєстру досудових розслідувань, серед іншого, вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому відомості, які вказують на ознаки складу злочину, кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

На підставі п. 2 Розділу ІІ Положення про ЄРДР, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора України № 298 від 30.06.2020, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Вищезазначені положення закону дають підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо ж зі змісту заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР і це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Таким чином, закон передбачає необхідність попереднього вивчення слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

У повідомленні ОСОБА_5 , з яким вона зверталась до НАБУ, детально викладені обставини розгляду суддею Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_7 цивільної справи за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_8 про визнання батьківства, внесення змін до актового запису про народження та стягнення аліментів та висловлена незгода з процесуальними діями і рішеннями судді у цій справі, які, на думку заявниці, мають ознаки кримінальних злочинів, передбачених ст. ст. 364, 375 КК України.

При цьому у повідомленні ОСОБА_5 не наведено відомостей про кримінальне правопорушення, які можуть об`єктивно свідчити про вчинення суддею Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська кримінальних правопорушень, передбачених ст. ст. 364, 375 КК України, отже таке повідомлення не є повідомленням про кримінальні правопорушення, що свідчить про відсутність правової підстави для виникнення обов`язку вчинити певні дії щодо початку досудового розслідування кримінального провадження відповідно до положень статті 214 КПК України.

Що стосується доводів апеляційної скарги про те, що ст. 214 КПК України не ставить заявнику будь-яких вимог щодо оформлення заяви про кримінальне правопорушення, форми її складання і не покладає на заявника обов`язку з надання доказів скоєного злочину, то колегія суддів зауважує, що хоч кримінальний процесуальний закон і не вимагає від заявника зазначення в заяві усіх складових злочину, разом з тим, відомості не по будь-якій заяві про вчинене кримінальне правопорушення тягнуть за собою процесуальні наслідки у виді внесення відомостей до ЄРДР уповноваженою на те особою, тобто не будь-яка заява про вчинене кримінальне правопорушення виключно з огляду на її назву набуває статусу цього документа і її подання не тягне за собою процесуальні наслідки у виді внесення відомостей до ЄРДР.

Посилання апелянта на те, що слідчий суддя при розгляді скарги допустив неповноту судового розгляду внаслідок неправильного дослідження та оцінки доказів, які мають значення для справи, не можуть бути взятими до уваги, оскільки для оцінки наявності підстав щодо внесення чи невнесення відомостей до ЄРДР достатньо оцінити обставини чи дані, викладені у заяві (повідомленні) про вчинення злочину, що у даному випадку було зроблено слідчим суддею.

Будь-яких порушень вимог кримінального процесуального закону, які б перешкодили чи могли перешкодити слідчому судді ухвалити законне та обґрунтоване рішення, колегія суддів не вбачає.

З огляду на викладене, колегія суддів приходить до висновку про законність, обґрунтованість та вмотивованість постановленої слідчим суддею ухвали за скаргою ОСОБА_5 та не убачає підстав для її скасування.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 422 КПК України, колегія суддів, -

у х в а л и л а :

Клопотання ОСОБА_5 про поновлення строку на апеляційне оскарження задовольнити.

Поновити ОСОБА_5 строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 25 липня 2023 року.

Ухвалу слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 25 липня 2023 року про відмову у задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність уповноваженої особи Національного антикорупційного бюро України щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, залишити без змін, а апеляційну скаргу ОСОБА_5 без задоволення.

Ухвала суду апеляційної інстанції оскарженню не підлягає.

С у д д і :

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3

Справа № 760/14322/23

Провадження №11-сс/824/5682/2023

Головуючий у першій інстанції ОСОБА_9

Доповідач ОСОБА_1