Справа № 646/1666/23
№ провадження 1-кс/646/555/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.04.2023 м.Харків

Слідчий суддя Червонозаводського районного суду м.Харкова ОСОБА_1 , розглянувши клопотання прокурора Слобідської окружної прокуратури м. Харкова Харківської області ОСОБА_2 про арешт майна в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000029 від 27.03.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 111-1 КК України,

в с т а н о в и в :

До Червонозаводського районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора Слобідської окружної прокуратури м. Харкова Харківської області ОСОБА_2 про арешт майна в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000029 від 27.03.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 111-1 КК України, в якому просить накласти арешт на корпоративні права ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

Слідчий суддя, дослідивши клопотання з додатками, вбачає необхідність повернення клопотання прокурору, виходячи з наступного.

У ч. 2 ст. 171 КПК України передбачено, що у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Метою арешту майна прокурор зазначає конфіскацію майна як виду покарання. Водночас прокурор просить провести розгляд даного клопотання без повідомлення власників даного майна, оскільки це може призвести до втрати доказів, з метою забезпечення арешту майна, проте не зазначено до втрати яких саме доказів це може призвести. Тобто в клопотанні не конкретизовано, яка саме мета арешту майна відповідно до ст. 170 КПК України.

Також, в клопотанні слідчий зазначає перелік вилученого майна, на яке просить накласти арешт, та власників вилученого майна, проте, не зазначає засоби зв`язку, що позбавляє суд можливості виконати вимоги ч. 1 ст. 172 КПК України - судового виклику власників майна для розгляду даного клопотання у встановлений діючим законодавством термін, якщо слідчий суддя визнає їх явку обов`язковою.

Крім того, згідно п. 6 листа ВСС України від 05.04.2013 № 223-558/0/4-13 у межах одного кримінального провадження клопотання про застосування заходів забезпечення вноситься щодо кожної особи окремо.

Отже, клопотання про арешт майна має подаватися відносно одного підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, а не щодо декількох.

Таким чином клопотання не відповідає ч.2 ст.171 КПК України.

Відповідно ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

За таких обставин, клопотання про арешт майна подане без додержання вимог статті 171 КПК України, а відтак підлягає поверненню за правилом ч.3 ст. 172 КПК України для усунення виявлених недоліків.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 170, 171, 172, 372 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора Слобідської окружної прокуратури м. Харкова Харківської області ОСОБА_2 про арешт майна в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000029 від 27.03.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 111-1 КК України, - повернути прокурору із встановленням строку в сімдесят дві години для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає і заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя - ОСОБА_1