Справа № 185/6735/23
Провадження № 1-кп/185/785/23
У Х В А Л А

01 червня 2023 року м.Павлоград

Дніпропетровської області

Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

Головуючого судді - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

потерпілого - ОСОБА_4 ,

обвинуваченого - ОСОБА_5 ,

його захисника - адвоката ОСОБА_6 ,

розглянувши під час запровадженого воєнного стану в Україні у підготовчому відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області, обвинувальний акт з додатками, складений у кримінальному провадженні № 0000708 від 05 квітня 2023 року, відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України,-

В С Т А Н О В И В :

24 травня 2023 року суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 отримав до свого провадження обвинувальний акт з додатками складений у кримінальному провадженні № 0000708 від 05 квітня 2023 року відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст.187 КК України, затверджений прокурором Павлоградської окружної прокуратури ОСОБА_7 .

У підготовчому судовому засіданні прокурор, з наведенням відповідних мотивів, клопоче про необхідність вирішення питання щодо продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_5 на 60 діб, обґрунтовуючи його тим, що ризики, які були підставою для обрання запобіжного заходу не змінилися і не відпали.

З`ясувавши думку сторін кримінального провадження із зазначеного питання, кожного окремо, проаналізувавши та співставляючи зазначені питання між собою та у сукупності з позицією сторін кримінального провадження, змістом обвинувального акту, а також вимогами КК та КПК України, суд приходить до наступного висновку.

Статтею 176 КПК України передбачений перелік запобіжних заходів, одним з яких є й такий запобіжний захід, як тримання під вартою.

Згідно зі ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, інших учасників цього ж кримінального провадження;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Окрім того, статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про запобіжний захід, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України, необхідно враховувати в тому числі й вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим, вік та стан здоров я підозрюваного, обвинуваченого, міцність його соціальних зв`язків, наявність постійного місця роботи, навчання, його репутацію, майновий стан, наявність судимостей, дотримання раніше застосованих запобіжних заходів та інше.

На виконання вказаних вимог Закону судом встановлено, що обвинувачений ОСОБА_5 є раніше неодноразово судимою особою, без постійного місця проживання, неодружений, не працевлаштований, відсутні законі джерела доходу. Згідно обвинувального акту обвинувачений ОСОБА_5 вчинив інкриміноване кримінальне правопорушення у невеликий проміжок часу після відбуття попереднього строку покарання. Зазначені обставини свідчать про велику ймовірність вчинення обвинуваченим ОСОБА_5 нового кримінального правопорушення.

Даних про незадовільний стан здоров`я обвинуваченого ОСОБА_5 у суду не має.

Також, суд бере до уваги, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні злочину, який, відповідно до ст.12 КК України, є особливо тяжким злочином.

Покарання за вчинення злочину, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України, у разі доведеності вини, передбачено на строк від восьми до п`ятнадцяти років позбавлення волі із конфіскацією майна.

24 лютого 2022 року, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, Указом Президента України № 64/2022 введено воєнний стан, що дає підстави вважати, що, перебуваючи на свободі, та під загрозою можливого застосування тяжкого покарання, у разі визнання винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, ОСОБА_5 може переховуватися від суду, у тому числі й на території російської федерації.

Суд ураховує запровадження воєнного стану та збройну агресію в Україні, як обставину, яка суттєво збільшує ризик переховування обвинуваченого від суду, оскільки на частині території України ведуться бойові дії та частина території України є тимчасово окупованою.

Враховуючи викладене, а також оцінюючи сукупність наведених обставин, зокрема, і вимогу потерпілого про необхідність арешту обвинуваченого, застосування більш м`якого запобіжного заходу є неможливим, оскільки застосування більш м`якого запобіжного заходу, не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого, а обраний відносно останнього запобіжний захід, з урахуванням його тривалості, не виходить за межі розумного строку, відповідає характеру та тяжкості діяння, яке йому інкримінується, кореспондується з характером суспільного інтересу, тобто, з визначеними КПК України конкретними підставами і метою запобіжного заходу.

Зазначені обставини свідчать про те, що обвинувачений ОСОБА_5 , у випадку зміни раніше обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на більш м`який, з огляду на тяжкість інкримінованого, процесуальні наслідки зазначеного в контексті покарання, що загрожують даній особі у разі визнання винуватою, може перешкоджати судовому провадженню, переховуватись від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Суд вважає за необхідне продовжити запобіжний захід, обраний обвинуваченому ОСОБА_5 , тримання під вартою до 60 календарних днів.

Разом з тим, вирішуючи питання щодо можливості призначення судового розгляду у даному кримінальному провадженні судом встановлено.

Так, положеннями п.4 ч.3 ст.314 КПК України передбачено, що у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти такі рішення як направити обвинувальний акт до відповідного суду для визначення підсудності у випадку встановлення непідсудності кримінального провадження.

Частиною 1 статті 32 КПК України визначено, що кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено кримінальне правопорушення.

Як вбачається з обвинувального акту, розбій скоєно в с. Варварівка Дніпропетровської області, а відтак, відповідно до ст. 32 КПК України, справа підсудна Юр`ївському районному суду Дніпропетровської області.

Пунктом 6 ч. 2 ст. 412 КПК України зазначено, що порушення правил підсудності є істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону, а тому безумовною підставою для скасування судового рішення.

Аналізуючи вищенаведене суд приходить до висновку, що кримінальне провадження надійшло до суду з порушенням правил територіальної підсудності та враховуючи положення ч. 2 ст. 34 КПК України, суд вважає за необхідне направити дане кримінальне провадження до Дніпровського апеляційного суду для визначення підсудності.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 32, 34,196, 197, 314, 315, 316, 372 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора - задовольнити.

Продовжити обвинуваченому у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк до 30 липня 2023 року.

Кримінальне провадження відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000708 від 05 квітня 2023 року направити до Дніпровського апеляційного суду для визначення підсудності.

Ухвала, в частині продовження строку тримання під вартою, може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Суддя: ОСОБА_1