Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 лютого 2022 року слідчий суддя Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого СВ УП в метрополітені ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 , подане в межах кримінального провадження № 0000340 від 05 червня 2021року, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , не працевлаштованого, неодруженого, раніше судимого:

13.10.2020 Святошинським районним судом м. Києва за вчинення кримінального правопорушення передбаченого ст. 309 КК України, до покарання у вигляді обмеження волі строком на 1 рік, на підставі ст. ст. 75, 76 КК України від відбуття покарання звільнений з іспитовим строком на 1 рік,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий слідчого відділу УП в метрополітені Головного управління Національної поліції у м. Києві лейтенант поліції ОСОБА_6 за погодженням з прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України.

Клопотання обґрунтоване тим, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , будучи раніше засудженим, а саме 13.10.2020 Святошинським районним судом м. Києва за ч. 1 ст. 309 КК України, до покарання у вигляді обмеження волі строком на 1 рік, на підставі ст. 75 України від відбуття покарання звільнений з випробувальним терміном 1 рік, підозрюється у вчиненні злочину за наступних обставин.

Так, 04.06.2021 року, приблизно о 21 год. 00 хв. знаходячись біля приміщення центрального залізничного вокзалу, розташованого за адресою: м. Київ, вул. Вокзальна, 1, на асфальті побачив два поліетиленові пакети з пазовою застібкою з вмістом особливо небезпечної психотропної речовини -PVP (1-феніл-2піролідин-1-іл-пентал-1-он) ОСОБА_4 помістив вказані поліетиленові пакети до лівої передньої кишені штанів, які були одягнені на ньому на той час, тим самим, умисно, незаконно придбав та розпочав незаконно зберігати особливо небезпечну психотропну речовину -PVP (1-феніл-2піролідин-1-іл-пентал-1-он).

Продовжуючи свої злочинні дії, 04.06.2021 приблизно о 22 год. 50 хв., переніс зазначені вище поліетиленові пакети з особливо небезпечною психотропною речовиною - PVP (1-феніл-2піролідин-1-іл-пентал-1-он), до станції метро «Вокзальна» КП «Київський метрополітен» в м. Києві, де у вестибюлі, був зупинений працівником поліції та на запитання, щодо наявності речей обіг яких обмежений або заборонений законом, повідомив, що у лівій кишені його штанів, які одягнуті на ньому, знаходяться два поліетиленові пакети з пазовою застібкою з вмістом особливо небезпечної психотропної речовини - PVP, як він знайшов за вищевикладених обставин та зберігав при собі, для особистого вживання, без мети збуту

Після того, ОСОБА_4 був запрошений до кімнати поліції, який під час огляду місця події, в присутності двох запрошених понятих чоловічої статі, добровільно дістав із лівої кишені своїх штанів, які були одягнуті на ньому на той час 2 поліетиленових пакета із пазовою застібкою з особливо небезпечною психотропною речовиною - PVP, загальною масою - 1,085 г., яку він незаконно придбав та зберігав при собі для власного вживання без мети збуту.

Тим самим встановлена достатність доказів для підозри гр-на ОСОБА_4 у незаконному придбанні та зберіганні особливо небезпечної психотропної речовини без мети збуту, вчиненому протягом року після засудження за цією статтю, тобто у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України.

Згідно висновку експерта № СЕ-19/111-21/27034-НЗПРАП від 02.07.2021 у наданих на дослідження порошкоподібні речовини білого кольору містять у своєму особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено - PVP.

Маса PVP (1-феніл-2піролідин-1-іл-пентал-1-он) в речовинах становить відповідно 0,785 г та 0,300 г.

PVP, згідно Постанови Кабінету Міністрів України від 06.05.2000 № 770 "Про затвердження Переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів", «Список № 2 Особливо небезпечні психотропні речовини, обіг яких заборонено» в «Таблиці 1», є особливо небезпечною психотропною речовиною, обіг якої заборонено.

Слідчий вказує, що підставами підозрювати ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення є зібрані в кримінальному провадженні докази: протоколи допитів свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , висновок експерта № СЕ-19/111-21/27034-НЗПРАП від 02.07.2021.

Таким чином, як зазначає слідчий, є наявні підстави підозрювати ОСОБА_4 , у незаконному придбанні та зберіганні особливо небезпечної психотропної речовини - PVP без мети збуту, вчиненому повторно протягом року, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України віднесено до нетяжкого злочину, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 3 років.

Слідчий вважає, що відносно ОСОБА_4 необхідно застосувати запобіжний захід у виді тримання під вартою, оскільки існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України: він може переховуватися від органу досудового розслідування, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, в якому підозрюється, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Крім того, ОСОБА_4 неоднарозово був засуджений за вчинення однорідних злочинів, а саме за ч.1 ст. 309 КК України в 2018 та 2021 роках перебуваючи на іспитовому терміні вчиняв новий злочин.

Зазначив, що більш м`які запобіжні заходи не призведуть до запобігання ризикам, які передбачені ст. 177 КПК України, оскільки ОСОБА_4 були відправлені неодноразово повістки про виклик за адресою проживання, яку вказав ОСОБА_4 однак останній так і не з`явився та телефоні дзвінки ігнорує.

На той факт, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення, вказує те що, ОСОБА_4 не працює та не має законних джерел доходу.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 подане клопотання підтримав з викладених у ньому підстав.

У судовому засіданні захисник - адвокат ОСОБА_5 проти задоволення клопотання заперечував, вказуючи, що органом досудового розслідування ризики, передбачені ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України, не доведені. Вважав клопотання передчасним, оскільки ОСОБА_4 набув статусу підозрюваного лише 28.09.2022 року і після цього не порушував процесуальну поведінку, завжди з`являвся за викликом слідчого. Просив суд призначити ОСОБА_4 міру запобіжного заходу не пов`язану з триманням під вартою.

У судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_4 підтримав позицію свого захисника. Зазначав, що від органу досудового розслідування не переховувався, сумлінно з`являвся на виклик слідчого.

Слідчий суддя, розглянувши клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, вислухавши учасників судового засідання, вивчивши надані матеріали, дійшов таких висновків.

Встановлено, що у СВ УП в метрополітені ГУНП у м. Києві знаходиться кримінальне провадження № 0000340 від 05.06.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України

28.09.2021 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України.

Копія клопотання про застосування запобіжного заходу та додатки вручені, судове засідання відбувається у встановлений законом строк.

Стаття 176 КПК України визначає, що запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3)застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Частиною 1 статті 194 КПК на слідчого суддю під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу покладений обов`язок встановити існування наступних складових:

-чи доведені обставини, які свідчать про обґрунтованість підозри;

-чи наявні ризики, передбачені статтею 177 КПК, та на які вказує слідчий;

-чи не є достатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні .

Злочин, в скоєнні якого підозрюється ОСОБА_4 передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від 1 до 3 років та згідно статті 12 КК України відноситься до категорії нетяжких злочинів.

Підозрюваний ОСОБА_4 був засуджений за вчинення однорідних злочинів, а саме за ч.1 ст. 309 КК України в 2018 та 2021 роках перебуваючи на іспитовому терміні вчиняв новий злочин.

На даному етапі кримінального провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Тлумачення наведених вище процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування до особи запобіжних заходів оцінка наданих сторонами доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.

Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що у рішенні ЄСПЛ у справі «Соловей і Зозуля проти України» Європейський Суд наголосив, що суд має перевірити не лише дотримання процесуальних норм національного законодавства, а й обґрунтованість підозри, яка, виходячи з практики Європейського Суду з прав людини, передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Крім того, Європейський Суд з прав людини у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.

Отже, суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направленні справи до суду.

Фактів і інформації, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_4 до вчинення вищевказаного кримінального правопорушення в клопотанні та доданих до нього матеріалах міститься достатньо для висновку про обґрунтованість підозри.

Тому з огляду на наведені у клопотанні слідчого дані та додані до нього матеріали кримінального провадження у слідчого судді є всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому органом досудового розслідування кримінального правопорушення, оскільки в розпорядженні слідчого є зібрані у встановленому законом порядку достатні фактичні данні, які свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, що інкримінується підозрюваній органом досудового розслідування.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

Оцінюючи ризик переховування ОСОБА_4 з позиції практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що вивченням даних про особистість підозрюваного встановлено, що він неодружений, офіційно не працює, малолітніх дітей на утриманні не має, місце реєстрації та проживання: АДРЕСА_1 , повідомлена підозра повністю підтверджується матеріалами кримінального провадження, а санкція статті кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від 1 до 3 років. Тобто усвідомлюючи невідворотність покарання, яке пов`язане із позбавленням волі за вчинення вказаного кримінального правопорушення ОСОБА_4 , який не має стійких соціальних зв`язків, може переховуватися від слідства та суду, а тому відповідний ризик є обґрунтованим.

Також актуальним є і ризик того, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення, чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, оскільки, як вбачається з наданих документів, ОСОБА_4 офіційно не працює, не має законного джерела доходу та підозрюється у вчиненні умисного корисливого злочину. З досліджених матеріалів клопотання вбачається обґрунтовані підстави вважати наявним ризики продовження вчинення підозрюваною нових аналогічних злочинів.

Актуальним слідчий суддя вважає ризик того, що підозрюваний може впливати на свідків, оскільки ще триває досудове розслідування, а тому є підстави вважати, з метою зміни ними своїх показань, підозрюваний може впливати на них.

Таким чином, у судовому засіданні достеменно встановлено, що є обґрунтовані підстави вважати, що підозрюваний, під важкістю відповідальності, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню та впливати на свідків, а відтак прокурором доведена наявність ризиків, передбачених п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України.

Підозрюваний відповідно до п. 4 ч. 2 ст.183 КПК України відноситься до осіб, до яких можливо застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , обставини та наслідки його чинення, соціальну небезпеку вказаного кримінального правопорушення, що докази та обставини, на які посилається слідчий у клопотанні, дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування і суду та вчинити інші аналогічні кримінальні правопорушення. Для запобігання цих ризиків слідчий суддя вважає недостатнім застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.

Питання доведеності вини підозрюваного у скоєнні інкримінованого злочину і правильності кваліфікації її дій слідчим суддею під час розгляду клопотання не вирішувалися, оскільки це є предметом дослідження досудового розслідування і судового розгляду справи по суті.

Згідно ч. 3 ст.183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначає розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваною обов`язків, передбачених КПК України.

Визначаючи відповідно до вимог ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави, а також виходячи з практики Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави у випадку ухилення від слідства та суду, буде достатнім стимулюючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, якесь бажання сховатися, що узгоджується з рішеннями Європейського суду з прав людини у справі «В. проти Швейцарії», у рішенні у справі «Мангурас проти Іспанії», слідчий суддя, враховуючи тяжкість злочину та його суспільну небезпечність та корисливий мотив, особу підозрюваного, обставини вчинення злочину, вважає, що ОСОБА_4 слід визначити заставу у співставленні з існуючими ризиками та даними про особу підозрюваного, у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто 47 860 гривень, враховуючи, що зазначений розмір застави буде належною гарантією того, що у разі сплати його ОСОБА_4 вирішить не зникати через побоювання втратити цю заставу. Такий розмір застави є справедливим, здатний забезпечити високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, не порушує права підозрюваного, та підстав вважати його завідомо непомірним для ОСОБА_4 , слідчий суддя не вбачає, оскільки ні підозрюваний, ні її адвокат про непомірність такого розміру застави не вказували, а така застава зможе повною мірою гарантувати виконання підозрюваною покладених на нього обов`язків.

Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самою підозрюваною, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Подільського районного суду м. Києва. При внесенні застави на підозрюваного згідно з ч. 3 ст.183 КПК України будуть покладені обов`язки, передбачені статтею 194 КПК України.

На підставі викладеного приходжу до висновку про задоволення клопотання слідчого про застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Керуючись ст.ст. 176-178, 181, 182, 184, 193-196 КПК України , слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СВ УП в метрополітені ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , не працевлаштованого, неодруженого, раніше судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України, - задовольнити.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів, які обліковувати з моменту фактичного затримання, та помістити останню до ДУ «Київський слідчий ізолятор».

Визначити строк дії ухвали слідчого судді про тримання під вартою ОСОБА_4 до 15 год. 59 хв. 19 квітня 2022 року в межах строку досудового розслідування

Визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваною ОСОБА_4 обов`язків, передбачених КПК України, 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 47 860 гривень, яка може бути внесена, як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок:

UA1012089, отримувач - ТУДСАУ в м. Києві, код ЄДРПОУ - 26268059, банк отримувача - Державна казначейська служба України м. Київ, МФО - 820172, призначення платежу: застава за (П.І.Б., дата народження особи за яку вноситься застава), згідно ухвали суду (назва суду) від (дата ухвали) по справі № , кримінальне провадження № , прізвище, ім`я, по-батькові особи, яка вносить заставу, згідно квитанції від (дата на № квитанції).

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

У разі внесення застави зобов`язати ОСОБА_4 прибувати за кожною вимогою до слідчого та прокурора в провадженні якого перебувають матеріали кримінального провадження відносно нього, слідчого судді та суду, а також виконувати наступні обов`язки:

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, реєстрації;

- не відлучатися із міста Києва, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- утримуватися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на вказаний депозитний рахунок коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю. У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрювана особа зобов`язана виконувати покладені на неї обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Оголошення повного тексту відбулося 23 лютого 2022 року.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1