Провадження № 1-кс/947/5417/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.05.2023 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0000950 від 25.08.2020 року відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Верхнячка Скалівського району Львівської області, громадянина України, з вищою освітою, одруженого, маючого на утриманні двох малолітніх дітей, директора ТОВ «УКРМЕЖБУД», зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Як вбачаться з клопотання, слідчим управлінням ГУНП в Одеській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000950 від 25.08.2020 року за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України.

За обставин викладених у письмовому вигляді у клопотанні, 16.11.2022 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених:

- ч. 5 ст. 191 КК України - заволодіння чужим майном, вчинене повторно, шляхом зловживання службової особою своїм службовим становищем за попередньою змовою групою осіб, в особливо великих розмірах;

- ч. 2 ст. 366 КК України складання службовою особою завідомо неправдивих офіційних документів, внесення до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей, що спричинило тяжкі наслідки.

12.04.2023 року ОСОБА_5 було повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри та повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених:

- ч. 5 ст. 191 КК України - заволодіння чужим майном, вчинене повторно, шляхом зловживання службової особою своїм службовим становищем за попередньою змовою групою осіб, в особливо великих розмірах;

- ч. 1 ст. 366 КК України складання службовою особою завідомо неправдивих офіційних документів, внесення до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей.

Наразі відносно підозрюваного ОСОБА_5 діє запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк дії якого закінчується 16.05.2023 року.

По вказаному кримінальному правопорушенню виконані слідчі дії спрямовані на отримання та перевірку отриманих доказів у ньому, однак разом з тим закінчити досудове розслідування у 6 місячний термін не надається можливим, у зв`язку з тим, що необхідно провести ряд слідчих дій в рамках вказаного кримінального провадження.

Оскільки ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, встановлені судом продовжують існувати, а завершити досудове розслідування до завершення строку дії запобіжного заходу обраного відносно підозрюваного ОСОБА_5 не видається за можливе, сторона обвинувачення звертається до слідчого судді із клопотанням про продовження строку дії запобіжного заходу.

У судовому засіданні -

Прокурор ОСОБА_3 вимоги поданого клопотання підтримав у повному обсязі та просив його задовольнити.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_4 зазначила, що пред`явлена ОСОБА_5 підозра та ризики є необґрунтованими стороною обвинувачення. ЇЇ підзахисний має міцні соціальні зв`язки та постійне місце проживання, відповідно до чого просила відмовити у задоволені клопотання.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав думку захисника та просив обрати відносно нього запобіжний захід не пов`язаний із триманням під вартою.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 197 КПК України, строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно ч. 3 ст. 199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити:

1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою;

2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Дослідивши клопотання та долучені в його обґрунтування матеріали, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

16.11.2022 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених:

- ч. 5 ст. 191 КК України - заволодіння чужим майном, вчинене повторно, шляхом зловживання службової особою своїм службовим становищем за попередньою змовою групою осіб, в особливо великих розмірах;

- ч. 2 ст. 366 КК України складання службовою особою завідомо неправдивих офіційних документів, внесення до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей, що спричинило тяжкі наслідки.

12.04.2023 року ОСОБА_5 було повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри та повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених:

- ч. 5 ст. 191 КК України - заволодіння чужим майном, вчинене повторно, шляхом зловживання службової особою своїм службовим становищем за попередньою змовою групою осіб, в особливо великих розмірах;

- ч. 1 ст. 366 КК України складання службовою особою завідомо неправдивих офіційних документів, внесення до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей.

Згідно п. 32 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Фокс, Кембелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 року, термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України підтверджується матеріалами досудового розслідування, а саме: договорами підряду №10/03-2020/1, №10/03-2020/2, №10/03-2020/3, № 10/03-2020/4, № 10/03-2020/5, № 10/ОЗ-2020/6, №04/02-2020/7 №04/02-20, актами приймання виконаних будівельних робіт до вказаних договорів, платіжними дорученнями та виписками з банківських рахунків щодо сплати коштів за вказаними договорами; протоколами огляду інтернет-ресурсу https://prozorro.gov.ua про закупівлю за бюджетні кошти капітального ремонту вулиць населених пунктів Цебриковської ТГ Великомихайлівського району, Одеської області; висновком експерта №21-3124 від 13.07.2021 судової товарознавчої експертизи; висновком експерта №21-5817 від 22.07.2021 судової будівельно-технічної експертизи; висновком експерта №21-4056/4057 від 29.09.2021 судової будівельно-технічної експертизи; висновком експерта №22-2807/2808 від 15.05.2021 судової будівельно-технічної експертизи; висновком експерта №СЕ-19/116-23/5242-ЕК від 04.04.2023 року судової економічної експертизи.

На підставі зазначеного, слідчий суддя вважає, що надані прокурором матеріали, які долучені до клопотання, на даній стадії досудового розслідування повністю доводять обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України.

Також, обґрунтованість підозри пред`явленої ОСОБА_5 перевірялася під час застосування запобіжного заходу до нього Одеським апеляційним судом.

Враховуючи додані до клопотання сторони обвинувачення матеріали слідчий суддя відхиляє заперечення сторони захисту в тій частині, що пред`явлена ОСОБА_5 підозра є необґрунтованою.

При цьому, слідчий суддя акцентує увагу, що слідчий суддя не вирішує питання винуватості особи у вчиненні тих чи інших кримінальних правопорушень, а лише на підставі долучених до клопотання доказів, вирішує питання наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення таких кримінальних правопорушень.

Ухвалою Одеського апеляційного суду від 24.11.2022 року відносно підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 16.01.2023 року, включно, із застосуванням альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави в розмірі 6 003 503 гривень.

Строк дії запобіжного заходу обраного відносно ОСОБА_5 ухвалами слідчого судді Київського районного суду м. Одеси було продовжено строком до 16.05.2023 року.

При вирішенні питання щодо продовження існування ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя враховує обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винним у вчиненні кримінальних правопорушень, а також те, що підозрюваний із пред`явленою йому підозрою не погоджується, а тому приходить до переконання, що ризик можливого переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду продовжує існувати.

У своїй практиці ЄСПЛ наголошує на тому (рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»), що на етапі розгляду питання щодо взяття заявника під варту аргументами на користь такого рішення стали серйозність звинувачень, пред`явлених заявникові, та ризик його втечі.

Крім того, слідчий суддя враховує правову позицію ЄСПЛ, викладену у рішенні за скаргою «Ферарі-Браво проти Італії», відповідно до якої затримання та тримання особи під вартою, безумовно, можливе не лише у випадку доведеності факту вчинення злочину та його характеру, оскільки така доведеність сама по собі і є метою досудового розслідування, досягненню цілей якого і є тримання під вартою.

Враховуючи також те, що орган досудового розслідування має на меті провести слідчі (розшукові) дії з урахуванням висновків судових експертиз (будівельно-технічної, економічної та почеркознавчої експертиз) щодо встановлення наявності ознак кримінальних правопорушень в інших епізодах привласнення бюджетних коштів, відомості про які внесені до ЄРДР у кримінальному провадженні, слідчий суддя приходить до переконання про продовження існування ризику, передбаченого п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: ризику можливого знищення, або спотворення будь-якої із речей чи документів підозрюваним ОСОБА_5 , які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Викладене свідчить про наявність обставин, передбачених ч. 3 ст. 199 КПК України, що в свою чергу свідчить про наявність правових підстав для продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Строк досудового розслідування у кримінальному провадженні було продовжено слідчим суддею до 16.08.2023 року.

Разом із тим, строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 спливає 16.05.2023 року.

Сторона обвинувачення посилається на те, що завершити досудове розслідування до моменту спливу запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 , тобто до 16.05.2023 року, не представляється можливим, оскільки для прийняття законного та обґрунтованого рішення за вказаними матеріалами досудового розслідування наразі необхідно виконати наступне:

-отримати висновки судових почеркознавчих та інших призначених у кримінальному провадженні судових експертиз, які наразі тривають;

-допитати як свідків працівників ТОВ «УКРМЕЖБУД», комунальних установ, органів місцевого самоврядування щодо обставин укладання та виконання договорів підряду ТОВ «УКРМЕЖБУД» та дій підозрюваного, інших невстановлених осіб з урахуванням отриманих у квітні 2023 року висновків судових експертиз;

-провести слідчі (розшукові) дії з метою встановлення ознак кримінальних правопорушень в діях ОСОБА_5 та інших невстановлених осіб в інших епізодах привласнення бюджетних коштів бюджетних установ Одеської області, відомості про які внесені до ЄРДР у даному кримінальному провадженні;

-скасувати гриф секретності з матеріалів негласних слідчих (розшукових) дій;

-повідомити ОСОБА_5 про нову підозру та зміну раніше повідомленої підозри;

-виконати вимоги ст. ст. 290, 291 КПК України.

Відомості, які будуть отримані в результаті перелічених слідчих (розшукових) та інших процесуальних дій, на думку сторони обвинувачення, мають значення доказів у кримінальному провадженні, оскільки підтвердять або спростують причетність підозрюваного до вчинення кримінальних правопорушень за обставинами кримінального провадження.

Обставинами, що перешкоджали здійснити вищевказані процесуальні дії раніше, є: особлива складність кримінального провадження, велика кількості необхідних для проведення слідчих (розшукових) та процесуальних дій, необхідність зняття грифу секретності з матеріалів негласних слідчих (розшукових) дій, кількість та складність експертних досліджень, які проводяться, велика завантаженістю експертних установ, які проводять експертні дослідження, що в свою чергу наразі перешкоджає отриманню відповідних висновків експертів.

На підставі викладеного, слідчий суддя вважає встановленим наявність обставин, які перешкоджають завершити досудове розслідування до закінчення строку дії попередньої ухвали про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу.

Слідчий суддя враховує, що згідно ч. 1 ст. 176 КПК України, тримання під вартою є найсуворішим запобіжним заходом, при цьому більш м`якими запобіжними заходами по відношенню до нього є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт. Метою ж застосування того чи іншого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання встановленим в ході розгляду клопотання ризикам (ч. 1 ст. 177 КПК України).

Підстав для застосування інших більш м`яких запобіжних заходів відносно підозрюваного ОСОБА_5 в судовому засіданні встановлено не було, зокрема, застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту та особистого зобов`язання є недоцільним, з огляду на м`якість, а також встановлені в судовому засіданні ризики, не забезпечать належне виконання підозрюваним обов`язків.

Крім того, слідчий суддя вважає, що менш суворий запобіжний захід, не пов`язаний з тимчасовою ізоляцією, може негативно відобразитися на здійсненні досудового розслідування і руху кримінального провадження. Слідчий суддя враховує суспільний інтерес у швидкому, повному і об`єктивному досудовому розслідуванні цього кримінального провадження, яке можливе за умов нівелювання ризиків кримінального провадження.

З огляду на фактичні обставини даного кримінального провадження, встановлені в ході розгляду даного клопотання відомості, в тому числі які стосуються наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення підозрюваним ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України, а також наявних в рамках даного кримінального провадження ризиків, забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, можливо шляхом продовження дії відносно такої особи виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а відтак підстав для застосування відносно останнього більш м`якого запобіжного заходу слідчим суддею встановлено не було.

В частині визначеного розміру застави відносно підозрюваного ОСОБА_5 , слідчий суддя зазначає, що наявність встановлених в судовому засіданні ризиків, передбачених п. п. 1, 2 ч. 1 ст. 177 КПК України, обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України, обставини їх вчинення, особу підозрюваного та його майновий стан, слідчий суддя приходить до переконання, що обраний розмір застави здатний стримувати можливу протиправну поведінку підозрюваного ОСОБА_5 , під загрозою звернення застави в дохід держави, та може забезпечити виконання покладених на підозрюваного процесуальних обов`язків, у випадку її внесення, а тому такий розмір застави зміні не підлягає.

У зв`язку з вищевикладеним, враховуючи те, що ризики не зникли та продовжують існувати, а в рамках кримінального провадження необхідно провести ряд процесуальних дій, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання сторони обвинувачення про продовження підозрюваному ОСОБА_5 строку тримання під вартою підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 177, 182, 183, 197, 199 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0000950 від 25.08.2020 року відносно підозрюваного ОСОБА_5 задовольнити.

Продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком до 08.07.2023 року, включно, в межах строку досудового розслідування, з утриманням в Державній установі "Одеський слідчий ізолятор".

Розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 6 003 503 (шість мільйонів три тисячі п`ятсот три гривні) залишити без змін.

Роз`яснити підозрюваному, що підозрюваний або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на розрахунковий рахунок № UA1086720, код отримувача (ЄДРПОУ) - 42268321, банк отримувача - ДКСУ м. Київ, код банку отримувача (МФО): 820172.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 строком до 08.07.2023 року, включно, в межах строку досудового розслідування, наступні процесуальні обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:

- прибувати до органу досудового розслідування або суду за першою вимогою;

- не відлучатись із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання або місця роботи;

- утримуватися від спілкування з потерпілими та свідками з обставин скоєння кримінального правопорушення;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- носити електронний засіб контролю.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Одеського апеляційного суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1