Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/8874/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 серпня 2023 року слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у певний період доби відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Корсунь Шевченківського району Черкаської області, громадянки України, не заміжньої, маючої на утриманні малолітню дитину, працюючої в ТОВ «Континенталь Трейд», зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 та фактично проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимої,

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України,

В С Т А Н О В И В :

Слідчий СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 за погодженням прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у певний період доби відносно ОСОБА_5 .

Клопотання мотивоване тим, що у провадженні слідчого відділу Подільського УП ГУНП в м. Києві перебуває кримінальне провадження за номером №0001594 відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30.07.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Органом досудового розслідування 30.07.2023 повідомлено про підозру ОСОБА_5 , про те, що вона підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину) передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, тобто у відкритому викраденні чужого майна, вчиненого в умовах воєнного стану.

У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 №2102-ІХ затверджено Указ Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, строк дії якого у подальшому продовжено до 18.11.2023.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 29.07.2023, приблизно о 23 год. 50 хв., ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебувала неподалік від в`їзду до штрафмайданчика, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 . В цей час, у останньої виник злочинний умисел, спрямований на відкрите викрадення чужого майна (грабіж) в умовах воєнного стану, з автомобіля «Chevrolet Cruze» д.н.з. НОМЕР_1 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, 30.07.2023 приблизно о 00 год. 02 хв., ОСОБА_5 діючи умисно, в умовах воєнного стану, з корисливих мотивів, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, їх караність та настання суспільно-небезпечних наслідків, перебуваючи на в`їзді до штрафмайданчика, що знаходиться за адресою: вул. Набережно-Лугова, 4 в Подільському районі міста Києва, з метою особистого збагачення, відкрито заволоділа чужим майном, яке перебувало у автомобілі «Chevrolet Cruze» д.н.з. НОМЕР_1 , а саме: мобільним телефоном марки «Iphone 4S» чорного кольору, в сірому чохлі, вартістю 4000 гривень, мобільним телефоном марки «Tecno POP 5 LTE» синього кольору, вартістю 5000 гривень та відеореєстратором марки «Globex GE-802WGR Radar» вартістю 3499 грн., що належать потерпілому ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Після чого, ОСОБА_5 з місця вчинення кримінального правопорушення зникла з викраденим майном, яким розпорядилась на власний розсуд, чим спричинила матеріальну шкоду потерпілому на загальну суму 12 499 гривень.

Таким чином, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , своїми умисними діями, які виразилися у відкритому викраденні чужого майна (грабіж), вчиненого в умовах воєнного стану, підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Відповідно до ст. 12 КК України кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 186 КК України віднесено до категорії тяжких злочинів, санкція якого передбачає покарання від 7 до 10 років позбавлення волі.

Підстави підозрювати ОСОБА_5 , у вчиненні кримінального правопорушення є зібрані в кримінальному провадженні докази:

1)протокол прийняття заяви від 30.07.2023;

2)протокол огляду місця події від 30.07.2023;

3)показання потерпілого ОСОБА_7 від 30.07.2023;

4)протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 30.07.2023;

5)протокол огляду місця події від 30.07.2023;

6)протокол обшуку від 30.07.2023;

7)постановою в якості речових доказів від 30.07.2023.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою ст. 177 КПК України.

Враховуючи зазначені обставини, метою застосування запобіжного заходу відносно підозрюваної ОСОБА_5 є забезпечення виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків, а також запобігання наступним ризикам, а саме переховуватись від органу досудового розслідування та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, незаконно впливати на потерпілого, свідків, у цьому ж кримінальному провадженні, на той факт, що підозрюваний вчинятиме інші кримінальні правопорушення.

На думку органу досудового розслідування відносно підозрюваної ОСОБА_5 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, оскільки інші більш м`які запобіжні заходи не призведуть до нормальної процесуальної поведінки та можуть перешкодити розслідуванню кримінального провадження.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав та просив суд його задовольнити.

Захисник в судовому засіданні не заперечував проти поданого клопотання, проте просив застосувати домашній арешт у нічний час доби з 22.00 до 06.00 год.

В судовому засіданні підозрювана підтримала свого захисника.

Заслухавши прокурора, підозрювану та її захисника, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Як вбачається з клопотання та доданих до нього матеріалів кримінального провадження, у провадженні слідчого відділу Подільського УП ГУНП в м. Києві перебуває кримінальне провадження за номером №0001594 відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30.07.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

30 липня 2023 року повідомлено про підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення (злочину) передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, тобто у відкритому викраденні чужого майна, вчиненого в умовах воєнного стану.

Як передбачено ст. 177 КПК України, підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрювана може переховуватись від органу досудового розслідування та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, незаконно впливати на потерпілого, свідків, у цьому ж кримінальному провадженні, на той факт, що підозрюваний вчинятиме інші кримінальні правопорушення.

При вирішенні питання про обрання та зміну запобіжного заходу, крім наявності підстав, зазначених статтею 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, які зазначені статтею 178 КПК України.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Частиною 1 ст. 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя також виходить з практики Європейського суду з прав людини (рішення «Нечипорук і Йонкало проти України»), відповідно до якої «обґрунтована підозра» означає наявність фактів чи інформації, які могли б переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин.

Згідно вимог п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини - обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь.

Обгрунтованість підозри ОСОБА_5 у вищевказаному кримінальному правопорушенні підтверджується зібраними в ході досудового розслідування доказами:

протоколом прийняття заяви від 30.07.2023;

протоколом огляду місця події від 30.07.2023;

показаннями потерпілого ОСОБА_7 від 30.07.2023;

протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 30.07.2023;

протоколом огляду місця події від 30.07.2023;

протоколом обшуку від 30.07.2023;

постановою про визнання речових доказів від 30.07.2023.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів враховує особу підозрюваної, тяжкість покарання, що їй загрожує у разі визнання винуватою у вчинені інкримінованого кримінального правопорушення, наявність місця проживання та певних соціальних зав`язків.

Разом з тим, відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Частиною 4 статті 194 КПК України передбачено, що якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1, 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Таким чином, закон покладає обов`язок доказування протягом розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу наявності вказаних у клопотанні слідчого ризиків та недостатності застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання цим ризикам на прокурора.

Таким чином, слідчий суддя вважає необхідним застосувати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у певний період доби з 21 год. 00 хв. по 05 год. 00 хв. наступного дня.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України слідчий суддя, застосовуючи запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, покладає на підозрювану певні обов`язки.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176 - 178, 181, 184, 186, 194 - 196, 309 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у певний період доби відносно ОСОБА_5 - задовольнити.

Застосувати відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у певний період доби з 21 год. 00 хв. по 05 год. 00 хв. наступного дня із забороною залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 з моменту фактичного затримання, тобто з 30 липня 2023 року по 27 вересня 2023 року включно.

У відповідності до вимог ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрювану ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора або суду за кожним їх викликом та вимогою;

- не відлучатися з місця свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 без дозволу слідчого, прокурора, або суду;

- утримуватися від спілкування з потерпілим у цьому кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон.

Термін дії обов`язків визначити до 27.09.2023 року включно.

Копію даної ухвали передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за адресою: АДРЕСА_2 .

Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_5 , що працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваної, яка перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Повний текст ухвали складено 04.08.2023.

Cлідчий суддя

Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1