Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області
Справа № 695/1956/23
номер провадження 1-кп/695/380/23
Номер рядка у звіті 11
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 вересня 2023 рокум. Золотоноша

Колегія суддів Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області в складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3

секретаря с/з ОСОБА_4

прокурора ОСОБА_5 ,

потерпілої ОСОБА_6

представника потерпілої ОСОБА_7 ,

обвинуваченого ОСОБА_8

захисника ОСОБА_9

розглядаючи у відкритому судовому засіданні в м. Золотоноша кримінальне провадження №0000233 від 10.02.2023 р. за обвинуваченням ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених п.6 ч.2 ст.115, ч.3 ст.289, ч.4 ст.187 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Прокурор заявив клопотання про продовження обвинуваченому запобіжного заходу тримання під вартою строком на 60 діб, оскільки на даний час існують та не спростовані ризики, які були раніше встановлені, а саме що обвинувачений може переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків та потерпілих, продовжити злочинну діяльність. Вважав, що інший, більш м`який запобіжний захід, не буде достатнім для запобігання вказаним ризикам, а вік, стан здоров`я обвинуваченого не перешкоджають перебувати під вартою.

Представник потерпілої ОСОБА_6 ОСОБА_7 , потерпіла ОСОБА_6 підтримали позицію прокурора.

Обвинувачений заперечував проти задоволення клопотання прокурора та вказав, що він раніше не судимий, доводи прокурора є необгрунтованими. Обвинувачений запевнив, що не буде переховуватися від суду.

Захисник обвинуваченого - адвокат ОСОБА_9 заперечував проти задоволення клопотання прокурора, просив змінити його підзахисному запобіжний захід з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт.

Заслухавши думку учасників, колегія суддів встановила наступні обставини.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст.177 КПК України підставою для продовження запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини.

Відповідно до ч.1, п.4 ч.2 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, а також практики Європейського суду з прав людини (надалі ЄСПЛ), обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках та за встановленою процедурою. При цьому суд враховує, що судове рішення щодо обрання та продовження запобіжного заходу повинно забезпечити не тільки права підозрюваного чи обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.

Так, Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та доцільність продовження строку тримання під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи.

Враховуючи правову позицію, викладену в п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України», при розгляді клопотання про обрання або ж продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою колегія суддів розглядає можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

Вирішуючи питання щодо продовження запобіжного заходу колегія суддів враховує той факт, що ОСОБА_8 не має стійких соціальних зв`язків: не одружений, не працює. Обставини, які слугували підставами для обрання даного виду запобіжного заходу обвинуваченому, не змінилися та не перестали існувати.

Оцінивши в сукупності всі обставини, на які посилається прокурор у клопотанні, колегія суддів вважає, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України, що стали підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не зменшилися, перебуваючи на волі обвинувачений може переховуватись від суду, чинити тиск на свідків та потерпілих, вчиняти інші кримінальні правопорушення. Також суд враховує, що розгляд справи по суті триває та з урахуванням складності справи не може бути завершений у межах строку дії запобіжного заходу, який закінчується 30.09.2023 р., оскільки по справі допитані не всі свідки, не досліджені матеріали провадження.

Враховуючи вищевикладене та зважаючи на суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, колегія суддів вважає обґрунтованими доводи прокурора про необхідність продовження застосованого до обвинуваченого виняткового виду запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки застосування більш м`яких запобіжних заходів не буде достатнім для нейтралізації зазначених вище ризиків, тому необхідно продовжити обвинуваченому строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 60 днів.

Частиною 5 статті 31 КПК України визначено, що ухвала суду про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою, постановлена під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті, може бути оскаржена в апеляційному порядку. Подання апеляційної скарги на ухвалу суду про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою, постановлену під час судового провадження в суді першої інстанції, не зупиняє судовий розгляд у суді першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 194, 314-316, 508 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Запобіжний захід відносно обвинуваченого ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишити попередній тримання під вартою та продовжити його строком до 60 днів, а саме - до 19.11.2023 року включно.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом 5 днів.

Головуючий-суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3

Відповідно до вимог ч.2 ст.376 КПК України повний текст ухвали оголошено 22.09.2023 року.