справа № 619/3335/21
провадження № 1-кс/619/347/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 травня 2023 року м. Дергачі

Дергачівський районний суд Харківської області у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1

за участю: секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Дергачі клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту майна ,-

ВСТАНОВИВ:

Так, до Дергачівського районного суду Харківської області надійшло клопотання ОСОБА_4 , відповідно до якого він просив скасувати арешт на майно, а саме: шкіряний гаманець чорного кольору розміром 9x19,5, застосований відповідно до ухвали Червонозаводського районного суду міста Харкова від 04.06.2018 у справі №646/3272/18, провадження №1-кс/646/3005/2018 та зобов?язати слідчого повернути вказане майно.

В обґрунтування заявленого клопотання зазначено, що в провадженні СВ ВП №З ГУНП України в Харківській області перебуває кримінальне провадження №0000612 від 24.05.2018 за ч.3 ст.187, ч.2 ст.365 КК України, де ОСОБА_4 є потерпілим. Ухвалою слідчого судді накладено арешт на шкіряний гаманець чорного кольору розміром 9x19,5 в закритому стані, арешт на який накладено ухвалою Червонозаводського районного суду міста Харкова від 04.06.2018 у справі №646/3272/18, провадження №1-кс/646/3005/2018 та інше майно. Шкіряний гаманець чорного кольору розміром 9x19,5 в закритому стані перебуває на зберіганні у камері речових доказів ВП №З ХРУП №3 ГУНП України в Харківській області. Скаржник вказує, що вказаний гаманець є його особистою власністю, тобто власністю потерпілого у кримінальному провадженні №0000612 від 24.05.2018 за ч.3 ст. 187, ч.2 ст.365 КК України, який виданий органу досудового розслідування добровільно.

Також ОСОБА_4 вказує, що з матеріалів кримінального провадження не вбачається, що відносно майна, на яке накладено було арешт існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Окрім цього матеріали кримінального провадження не містять доказів того, що існує потреба у застосуванні арешту такого майна. Дане майно не має слідів вчинення кримінального правопорушення, у даному кримінальному провадженні досудове розслідування здійснюється понад п?ять років, що свідчить про те, що арешт та мета його накладення давно є реалізованими.

ОСОБА_4 надав заяву, відповідно до якої вказав, що просить розгляд клопотання проводити без його участі.

Прокурор Дергачівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 в судовому засіданні вказала, що заперечує проти задоволення клопотання, оскільки на цей час досудове розслідування триває та відповідно ухвали Ленінського районного суду м. Харкова від 20.03.2023 постанову слідчого Другого слідчого відділу (з дислокацією у м. Харкові) ТУ ДБР розташованого в м. Полтаві ОСОБА_5 про закриття кримінального провадження №0000612 скасовано; направлено копію ухвали до Другого слідчого відділу (з дислокацією у м. Харкові) ТУ ДБР розташованого в м. Полтаві, для продовження досудового розслідування.

Слідчий суддя, вивчивши надані документи та матеріали, приходить до наступного.

З матеріалів справи вбачається, що проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000612 від 24.05.2018.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України прокурор, слідчий суддя, суд, як і інші органи державної влади та їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами.

Однією із загальних засад кримінального провадження згідно п.2 ч.1 ст.7, ч.1 ст.9 КПК є законність, що передбачає обов`язок суду, слідчого судді, прокурора, керівника органу досудового розслідування, слідчого, інших службових осіб органів державної влади неухильно додержуватися вимог Конституції, цього кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких дана Верховною Радою, вимог інших актів законодавства.

Статтями 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Правовідносини щодо арешту майна, накладеного в межах кримінального провадження, регулюються главою 17 КПК України . За змістом статті 173 цього Кодексу питання про накладення арешту на майно вирішують слідчий суддя або суд.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження заклопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Отже, у випадках, визначених вказаною статтею, власник або інший володілець майна під час досудового розслідування не позбавлений права звернутися до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна.

Згідно з ч.3 ст. 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Окремою формою судової діяльності відповідно до норм КПК України є судовий контроль, який реалізує слідчий суддя, за додержанням законів органами досудового розслідування та прокурором. Зміст і характер судового контролю в межах кримінального процесу пов`язаний передусім із необхідністю забезпечення прав і свобод людини як на стадії досудового розслідування кримінального провадження, так і після його закінчення.

Так, судом встановлено, що ухвалою слідчого судді Червонозаводського районного суду м. Харкова від 04.06.2018 (№646/3272/18, провадження №1-кс/646/3005/2018) накладено арешт серед іншого на майно, вилучене під час проведення огляду місця події за адресою: Харківська область, м. Дергачі, площа Перемоги, 14, офісне приміщення №1, а саме: шкіряний гаманець чорного кольору розміром 9x19,5 в закритому стані.

Відповідно до положень статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості приховування, знищення, використання, перетворення, пересування та відчуження. З метою забезпечення схоронності речових доказів, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним в статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до частини 2 статті 100 КПК України речовий доказ або документ, наданий добровільно або на підставі судового рішення, зберігається у сторони кримінального провадження, якій він наданий. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні. Речові докази, які отримані або вилучені слідчим, прокурором, оглядаються, фотографуються та докладно описуються в протоколі огляду. Зберігання речових доказів стороною обвинувачення здійснюється в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до статті 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження, які зокрема можуть бути у виді арешту майна.

Відповідно до п.2 ч.3 ст.132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Харкова від 20.03.2023 скаргу ОСОБА_4 на постанову про закриття кримінального провадження задоволено; постанову слідчого Другого слідчого відділу (з дислокацією у м. Харкові) ТУ ДБР розташованого в м. Полтаві ОСОБА_5 про закриття кримінального провадження №0000612 скасовано. Направлено копію ухвали до Другого слідчого відділу (з дислокацією у м. Харкові) ТУ ДБР розташованого в м. Полтаві, для продовження досудового розслідування.

Крім того, як вбачається з пояснень прокурора, в межах досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000612 від 24.05.2018, триває досудове слідство та не проведені всі слідчі дії, в зв?язку з чим клопотання про скасування арешту майна заявлене передчасно.

Відповідно до ст.174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З урахуванням викладеного та зважаючи на те, що на теперішній час досудове розслідування у кримінальному провадженні триває, та відповідно до ухвали Ленінського районного суду м. Харкова від 20.03.2023 матеріали кримінального провадження №0000612 направлено до Другого слідчого відділу (з дислокацією у м. Харкові) ТУ ДБР розташованого в м. Полтаві, для продовження досудового розслідування, то наявні підстави вважати, що дане клопотання є таким, що заявлене передчасно. Крім того, слідчий суддя роз?яснює, що власник майна не позбавлений можливості звернутися до суду повторно.

Керуючись ст.ст. 174, 372 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту майна - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1