ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/821/262/23 Справа № 712/4921/23 Категорія: ст.182 КПК України Головуючий у І інстанції ОСОБА_1 Доповідач в апеляційній інстанції ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 червня 2023 року Черкаський апеляційний суд в складі суддів:

суддя-доповідач ОСОБА_2

судді ОСОБА_3 , ОСОБА_4

секретар ОСОБА_5

за участі:

прокурора ОСОБА_6

підозрюваного ОСОБА_7

захисника ОСОБА_8

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси апеляційну скаргу захисника ОСОБА_8 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 19.05.2023, якою відносно

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Веселий Хутір Драбівського району Черкаської області, громадянина України, раніше не судимого, одруженого, має на утриманні малолітню дитину, займає посаду старшого майстра Державного навчального закладу «Черкаський професійний ліцей», зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 368 КК України,

застосовано запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 80 (вісімдесят) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 214 720, 00 грн.,

в с т а н о в и в :

ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 19.05.2023 клопотання старшого слідчого СВ Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області ОСОБА_9 задоволено та застосовано до ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 80 (вісімдесят) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 214 720, 00 грн. з покладенням на підозрюваного ОСОБА_7 в порядку ст. 194 КПК України наступних обов`язків:

1) прибувати до старшого слідчого СВ Черкаського районного управління ГУНП в Черкаській області ОСОБА_9 , прокурора Черкаської окружної прокурати ОСОБА_6 за кожною вимогою;

2) не відлучатися за межі Черкаської області без письмового дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

5) утриматись від спілкування зі свідками ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_30 , ОСОБА_31 , ОСОБА_32 , ОСОБА_33 , ОСОБА_34 , ОСОБА_35 , ОСОБА_36 , ОСОБА_37 , ОСОБА_38 , ОСОБА_39 , ОСОБА_40 , ОСОБА_41 , ОСОБА_42 , ОСОБА_43 , ОСОБА_44 , ОСОБА_45 , ОСОБА_46 , ОСОБА_47 , ОСОБА_48 та іншими підозрюваними ОСОБА_49 та ОСОБА_50 .

Слідчий суддя при винесенні даної ухвали керувався наявністю обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, який має надзвичайно високий ступінь суспільної небезпеки, наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, тяжкість кримінального правопорушення.

Не погоджуючись з такою ухвалою слідчого судді захисник ОСОБА_8 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 , вважаючи її незаконною, необґрунтованою подав апеляційну скаргу, в якій просить її скасувати та постановити нову, якою відмовити в задоволенні клопотання слідчого, погодженого з прокурором, про застосування стосовно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави.

Вказує, що з огляду на долучені до клопотання документи можна дійти висновку, що ОСОБА_7 ні особисто, ні в складі групи осіб не вчиняв жодних інкримінованих йому протиправних дій. Звертає увагу на те, що до врученого стороні захисту клопотання з додатками не додано ряду документів, на які посилається сторона обвинувачення, зокрема, відсутні протоколи допиту ряду осіб; слідчим суддею матеріали кримінального провадження не досліджувалися ні в ході судового розгляду ні в нарадчій кімнаті. Захисник зазначає, що за наявності на даний час у сторони обвинувачення фактично лише показів свідка ОСОБА_51 про вчинення злочину підозрюваним та за відсутності інших доказів, які не відкриті стороні захисту в установленому порядку, а тому є недопустимими, не йдеться про достатність доказів про вчинення підозрюваним інкримінованого йому злочину та обґрунтовану підозру. Також, при дослідженні доказів окремо, а не в сукупності з іншими матеріалами кримінального провадження, не наданих стороні захисту, існує велика вірогідність їх фальсифікації та обмовлення підозрюваного, заважаючи на відсутність доказів вимагання. Інші свідки, протоколи допитів яких долучено до матеріалів судової справи, виправдовують всіх підозрюваних, оскільки стверджують, що з них ніхто не вимагав благодійної або спонсорської допомоги і вони таку не надавали або надавали її добровільно за власних можливостей, на свій розсуд.

Захисник стверджує в апеляційній скарзі, що в клопотанні не наведено та не підтверджено належними і допустимими доказами наявність існування ризиків, які б обумовлювали вчинення підозрюваним фактів впливу на свідків, знищення доказів чи перешкоджання слідству іншим чином. Також просив врахувати, що підозрюваний тривалий час проживає за однією адресою, що свідчить про наявність у нього міцних соціальних зв`язків; одружений; має на утриманні неповнолітню дитину - 2018 року народження та батьків пенсіонерів; неодноразово нагороджувався подяками, грамотами різноманітних підприємств та установ, по місцю роботи та проживання характеризується виключно позитивно.

Стосовно визначеного розміру застави захисник вказує на абсурдність її розміру - 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, оскільки загальна сума начебто отриманої неправомірної вигоди трьома підозрюваними протягом жовтня 2022 по березень 2023 становить 23 100 грн. Загальна сума отриманих доходів ОСОБА_7 за останні 6 місяців складає 143 758, 11 грн., отже визначена слідством сума застави є явно нереальною для внесення підозрюваним.

Додатково зазначає, що підозрюваний протягом усього часу досудового розслідування добровільно з`являвся за викликом до слідчого та суду без направлення та вручення повісток, на виконання покладених на нього обов`язків добровільно здав до компетентних органів свій закордонний паспорт, утримується від спілкування з визначеними слідчим суддею особами, не відлучається за межі області без дозволу слідчого та прокурора.

Заслухавши доповідь судді, думку захисника підозрюваного, самого підозрюваного, які просили задовольнити апеляційну скаргу адвоката, пояснення прокурора, який просив у задоволенні апеляційної скарги відмовити, вивчивши матеріали судового провадження та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає до часткового задоволення з таких підстав.

Як вбачається з представлених в апеляційний суд матеріалів та встановлено слідчим суддею, що СВ Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області здійснюється досудове розслідування по об`єднаному кримінальному провадженню №12-2653, відомості про яке внесені до ЄРДР 08.11.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_7 згідно до наказу директора № 03-4/135 від 30.08.2019 переведений на посаду старшого майстра Державного навчального закладу «Черкаський професійний ліцей» (далі - ДНЗ «ЧПЛ»).

Відповідно до п. 1.1. Посадової інструкції ОСОБА_7 посада старшого майстра виробничого навчання ДНЗ «ЧПЛ», згідно Національного класифікатора ДК-003:2010, відноситься до розділу класифікації професій «Керівники», код професії - 1222.2 та входить до Переліку посад педагогічних працівників освіти.

Відповідно до п. 2.3. Посадової інструкції старший майстер виробничого навчання підпорядковується безпосередньо заступнику директора з навчально-виробничої роботи, є керівником всього персоналу навчально-виробничих майстерень, лабораторій, центрів та майстрів виробничого навчання водінню.

ОСОБА_7 відповідає за навчально-виробничу діяльність майстрів та роботу всього персоналу навчально-виробничих майстерень, полігонів і лабораторій навчального закладу.

Також відповідно до п.п. 2.3., 2.8., 2.10. Посадової інструкції ОСОБА_7 організовує навчально-виробничий процес відповідно до програм виробничого навчання, технологій виробництва; контролює проведення виробничого навчання, ведення технічної документації; контролює виконання учнями кваліфікаційних робіт.

Разом з тим, згідно до Указу Президента України № 64/2022 в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022. В подальшому Указами Президента України від 14.03.2022 № 133/2022, від 18.04.2022 № 259/2022 та від 17.05.2022 № 341/2022 строк дії воєнного стану в Україні було продовжено з 05 години 30 хвилин 26.03.2022 строком на 30 діб, з 05 години 30 хвилин 25.04.2022 строком на 30 діб та з 05 години 30 хвилин 25.05.2022 року строком на 90 діб.

Також відповідно до Указу Президента України № 69/2022 «Про загальну мобілізацію» в Україні оголошено та розпочато проведення загальної мобілізації.

Відповідно до вимог Закону України «Про оборону України», - особливий період - період, що настає з моменту оголошення рішення про мобілізацію (крім цільової) або доведення його до виконавців стосовно прихованої мобілізації чи з моменту введення воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях та охоплює час мобілізації, воєнний час і частково відбудовний період після закінчення воєнних дій.

Окрім того, відповідно до ч. 3 ст. 23 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» призову на військову службу під час мобілізації, на особливий період не підлягають здобувачі професійної (професійно-технічної), фахової передвищої та вищої освіти, асистенти-стажисти, аспіранти та докторанти, які навчаються за денною або дуальною формами здобуття освіти.

Так, відповідно до п. 1.1. Статуту ДНЗ «ЧПЛ», затвердженого наказом Міністерства освіти та науки України №1065 від 05.08.2019, даний навчальний заклад є державним закладом другого (базового) рівня професійної (професійно-технічної) освіти, що забезпечує реалізацію права громадян на здобуття робітничих кваліфікацій та профільної середньої освіти. Професійний ліцей здійснює первинну професійну підготовку кваліфікованих робітників, з числа випускників закладів загальної середньої освіти на основі базової чи профільної середньої освіти, загальноосвітню підготовку, професійне (професійно-технічне) навчання, перепідготовку та підвищення кваліфікації працюючих робітників і незайнятого населення.

Таким чином, військовозобов`язані учні, що зараховані на денну форму навчання до ДНЗ «ЧПЛ», є здобувачами професійно-технічної освіти та протягом всього періоду навчання у вказаному закладі не підлягають призову на військову службу під час мобілізації.

Згідно до ч. 4 ст. 27 Закону України «Про професійну (професійно-технічну) освіту» відвідування занять здобувачами освіти закладів професійної (професійно-технічної) освіти є обов`язковим.

Окрім того, відповідно до ч. 3 ст. 39 вказаного Закону за невиконання обов`язків і систематичне порушення статуту закладу професійної (професійно-технічної) освіти, правил внутрішнього розпорядку закладу професійної (професійно-технічної) освіти, незадовільну успішність до здобувача освіти застосовуються такі заходи впливу, як попередження, догана, відрахування з закладу освіти.

Згідно до п. 4.6 Статуту ДНЗ «ЧПЛ» здобувачі освіти професійного ліцею серед іншого зобов`язані виконувати вимоги освітніх програм і системи контролю знань, умінь, навичок, дотримуючись принципу доброчесності та досягати результатів навчання, передбачених стандартом освіти для відповідного рівня освіти; відвідувати заняття, в тому числі й за індивідуальним графіком.

Також, згідно до п. 4.9 Статуту здобувач освіти може бути відрахований з професійного ліцею, в тому числі за незадовільні успішність; невиконання вимог освітніх програм (навчального плану); грубі порушення навчальної дисципліни або правил внутрішнього розпорядку професійного ліцею.

Так, ОСОБА_7 , переслідуючи мету одержання від учнів ДНЗ «ЧПЛ» неправомірної вигоди для інших осіб, діючи умисно, всупереч положенням посадової інструкції старшого майстра, в період з жовтня 2022 року по 01 березня 2023 року, перебуваючи в приміщенні ДНЗ «ЧПЛ», що знаходиться за адресою: м. Черкаси, вул. Олексія Панченка, 13, вчиняючи активні дії, сприяв реалізації запровадженої директором вказаного навчального закладу ОСОБА_52 злочинної схеми, направленої на одержання кожного місяця для себе та третіх осіб неправомірної вигоди, завуальованої під «спонсорську» допомогу від учнів ДНЗ «ЧПЛ» за рахунок грошових коштів, нарахованих в якості стипендій, що виплачувались учням, зарахованим на денну форму навчання, які фактично не відвідують заняття у вказаному навчальному закладі та користуються правом відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації.

З метою реалізації та приховування своїх протиправних дій директор ДНЗ «ЧПЛ», ОСОБА_53 за невстановлених досудовим розслідуванням обставин, але не пізніше вересня 2022 року, залучив до вчинення злочину як пособника старшого майстра ДНЗ «ЧПЛ» ОСОБА_7 , який відповідно до спільних з директором домовленостей був особою, на яку покладено роль доводити до відома учнів навчального закладу, про необхідність надання ними неправомірної вигоди, за рахунок нарахованих їм стипендій, під приводом нібито сплати добровільних «спонсорських» внесків, тобто порадами та вказівками сприяв учиненню кримінального правопорушення, а також бухгалтера ДНЗ «ЧПЛ» ОСОБА_49 , яка також виконувала роль пособника, а саме сприяла приховуванню злочину шляхом створення умов для надання вказаним злочинним діям законного вигляду, та всупереч посадовим обов`язкам, безпосередньо отримувала від учнів та інших осіб неправомірну вигоду у готівковій формі під завуальованим виглядом «спонсорської» допомоги та вела так звану «чорнову» (неофіційну) документацію про облік отриманих нею грошових коштів.

Відповідно до зазначеної злочинної схеми ОСОБА_54 , а також підлеглі йому посадові особи навчального закладу ОСОБА_7 та ОСОБА_49 , будучи достовірно обізнаними про дії та роль одне одного, сприяли отриманню неправомірної вигоди від учнів ДНЗ «ЧПЛ» за рахунок коштів, виплачених їм в якості стипендій, за можливість невідвідування учнями навчальних занять, а також за можливість уникнення від мобілізації у період воєнного стану в Україні.

Так, в жовтні 2022 року після зарахування ОСОБА_27 наказом ОСОБА_55 на денну форму навчання до групи ПШ-ТН-12, останньому в ході розмови в приміщенні кабінету директора ОСОБА_56 та ОСОБА_7 роз`яснено, що однією з умов безперешкодного навчання в ДНЗ «ЧПЛ», а також отримання права на відстрочку від призову на військову службу під час мобілізації є щомісячна передача учнями грошових коштів, отриманих в якості стипендії, до навчального закладу як «спонсорської» допомоги.

У подальшому 21.11.2023, у денний час, ОСОБА_27 , який добровільно залучений до участі в негласних слідчих (розшукових) діях, прибув до вказаного навчального закладу, де після спілкування з ОСОБА_56 , близько 13 години 04 хвилин зустрівся з ОСОБА_7 , який на виконання заздалегідь обговореної злочинної схеми, запровадженої ОСОБА_56 , запитав чи все приніс ОСОБА_27 , та, отримавши позитивну відповідь, супроводжуючи його, відвів до кабінету бухгалтерії.

Потім, перебуваючи у службовому кабінеті бухгалтерії ДНЗ «ЧПЛ», бухгалтер ОСОБА_49 на виконання спільних домовленостей з директором ОСОБА_56 та старшим майстром ОСОБА_7 , отримала від ОСОБА_27 неправомірну вигоду, а саме, грошові кошти у сумі 1700 гривень під виглядом «спонсорської» допомоги, про що зробила відповідний запис у «чорновій» (неофіційній) документації, а саме робочому зошиті, в якому ОСОБА_27 за її вказівкою поставив власний підпис.

Після чого, в ході наступної зустрічі 28.11.2022 близько 13 години 47 хвилин ОСОБА_7 , продовжуючи злочинні наміри щодо отримання неправомірної вигоди від інших учнів, запитав у ОСОБА_27 про те, коли саме ОСОБА_28 та ОСОБА_29 , які також зараховані до вказаного навчального закладу на денну форму навчання, принесуть «спонсорську» допомогу за рахунок виплачених їм стипендій, та зауважив, що вказана «спонсорська» допомога є не одноразовою, і тому кожну наступну отриману ними стипендію вони повинні приносити до навчального закладу, тобто таким чином висловив вказівку надання неправомірної вигоди.

У подальшому, 23.12.2022 у денний час близько 13 години 40 хвилин ОСОБА_7 , доводячи спільний злочинний умисел, спрямований на отримання неправомірної вигоди для себе та третіх осіб, діючи умисно, з корисливих мотивів, достовірно знаючи про незаконність своїх дій, зустрівся з ОСОБА_27 , який прибув до ДНЗ «ЧПЛ», та надав йому вказівку передати грошові кошти до бухгалтерії. У свою чергу, ОСОБА_27 за вказівкою ОСОБА_7 передав бухгалтеру ОСОБА_49 неправомірну вигоду в сумі 3400 гривень, яка, в свою чергу, отримавши грошові кошти здійснила відповідні записи у «чорновій» (неофіційній) документації, а саме робочому зошиті, та виконуючи відведену їй роль, в подальшому не перерахувала вказані грошові кошти на спеціальній рахунок навчального закладу.

Далі, 28.02.2023 близько 12 години 54 хвилини ОСОБА_27 прибув до ДНЗ «ЧПЛ», а саме до службового кабінету директора ОСОБА_55 , де повідомив останньому про свій намір поїхати за межі Черкаської області на тривалий період часу з метою заробітків разом з іншими учнями, зокрема ОСОБА_28 та ОСОБА_29 , на що ОСОБА_53 погодив можливість відсутності вказаних учнів на визначений термін та підтвердив, що за не вчинення дій щодо їх відрахування та не переведення на заочну форму навчання, що позбавить їх права на відстрочку від мобілізації, за умови, що ОСОБА_27 сплатить неправомірну вигоду в розмірі 1200 гривень за кожну особу на місяць, тобто за 4 місяці їх відсутності на заняттях на загальну суму 14 400 гривень, які за вказівкою ОСОБА_55 , ОСОБА_27 має передати бухгалтеру, тобто ОСОБА_57 .

Того ж дня ОСОБА_53 в ході спілкування з ОСОБА_49 проінструктував останню щодо порядку отримання від ОСОБА_27 неправомірної вигоди та надав їй вказівку під час отримання грошових коштів відібрати у нього заяву про нібито добровільність внеску, щоб на виконання заздалегідь запровадженої злочинної схеми, надати законний вигляд вказаним діям та не видавати будь-яких розрахункових документів про отримання готівкових коштів.

Так, 01.03.2023 у денний час близько 15 години 14 хвилин ОСОБА_27 прибув до приміщення ДНЗ «ЧПЛ» та за попередньою вказівкою ОСОБА_55 пройшов до кабінету бухгалтерії, де передав неправомірну вигоду, а саме грошові кошти у розмірі 3600 гривень, які відповідно вказівки ОСОБА_7 необхідно було передати як заборгованість за попередній місяць та 14 400 гривень, бухгалтеру ОСОБА_49 , яка діючи умисно, за злочинною схемою та попередньою змовою з ОСОБА_56 та ОСОБА_7 , з метою отримання вказаної неправомірної вигоди, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, отримала зазначені грошові кошти та зробила відповідні записи у власну «чорнову» бухгалтерію, зокрема про отримання коштів в сумі 3600 гривень остання внесла відомості до робочого зошита, в якому ОСОБА_27 за її вказівкою проставив власний підпис від свого імені, а також ОСОБА_28 та ОСОБА_29 . Окрім того, ОСОБА_49 , на виконання попередніх домовленостей з ОСОБА_56 , надала ОСОБА_27 заздалегідь підготований нею бланк заяви про благодійну «спонсорську» допомогу та вказала, яким чином її необхідно йому особисто заповнити, зокрема вказати відомості про сплату коштів в сумі 14 400 гривень, а також поставити свій підпис.

Таким чином, ОСОБА_7 , діючи спільно та за попередньою змовою з ОСОБА_56 , як організатором кримінального правопорушення, та ОСОБА_49 , яка виконувала роль пособника, у період з жовтня 2022 року по 01 березня 2023 року, переслідуючи мету одержання неправомірної вигоди для третіх осіб, діючи умисно, достовірно знаючи про незаконність своїх дій, порадами та вказівками сприяв учиненню кримінального правопорушення, зокрема отриманню від ОСОБА_27 неправомірної вигоди на загальну суму 23 100 гривень, під завуальованим приводом сплати нібито «спонсорської» допомоги, за невчинення дій щодо відрахування ОСОБА_27 , ОСОБА_28 та ОСОБА_29 з денної форми навчання в ДНЗ «ЧПЛ», достовірно знаючи про відсутність їх на заняттях, а також за надання умов для відстрочки їх від мобілізації у період воєнного стану.

17.05.2023 ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, тобто у пособництві в одержанні службовою особою неправомірної вигоди за не вчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду та в інтересах третіх осіб, дій з використанням свого службового становища, що вчинене за попередньою змовою групою осіб.

Санкція ч. 3 ст. 368 КК України передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна.

Причетність ОСОБА_7 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у ході досудового розслідування доказами у їх сукупності, а саме: даними протоколів, складених за результатами проведених негласних слідчих (розшукових) дій, даними листа ІНФОРМАЦІЯ_2 , даними протоколів допитів свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_58 , ОСОБА_59 , ОСОБА_60 , ОСОБА_33 , ОСОБА_61 , ОСОБА_62 , ОСОБА_63 , ОСОБА_64 , ОСОБА_65 , ОСОБА_66 , ОСОБА_67 , ОСОБА_41 , ОСОБА_42 , ОСОБА_68 , ОСОБА_69 , ОСОБА_45 , ОСОБА_70 , ОСОБА_71 , ОСОБА_72 , даними протоколу обшуку від 01.03.2023, даними протоколів пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, а також іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

З метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганню ризикам, передбаченим ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема, можливого переховування від органів досудового розслідування та/або суду; незаконного впливу на свідків; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином слідчий, посилаючись на інформацію про доходи підозрюваного та неможливість застосування інших видів запобіжних заходів, просив застосувати до ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 214 720, 00 грн. з покладенням обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України.

Як вбачається з ухвали слідчого судді, які обґрунтовують клопотання, слідчий суддя дослідив клопотання і матеріали, які його обґрунтовують, врахував рівень обґрунтованості підозри, доведеність існування ризиків, обставини та наслідки вчинення кримінального правопорушення, тяжкість покарання, яке загрожує ОСОБА_7 у разі визнання його винуватим та прийшов до висновку, що запобіжний захід у вигляді застави у повній мірі зможе запобігти доведеним під час розгляду клопотання ризикам та гарантувати виконання підозрюваною покладених на нього обов`язків.

Враховуючи, що слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо ОСОБА_7 обмежувального заходу, то з огляду на наявні в матеріалах провадження дані у слідчого судді були всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні останнім кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Згідно з рішеннями ЄСПЛ у справах "IlgarMammadov v. Azerbaijanп. 88", "Erdagoz v. Turkeyп. 51", "Cebotari v. Moldova п. 48" "обґрунтована підозра" передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. Крім того, Європейський Суд у своїй практиці неодноразово зазначав, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення, зокрема у рішенні "Murray v. the United Kingdom".

На початковій стадії розслідування суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направленні справи до суду.

Отже, слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, у висновках, які зробив орган досудового розслідування відносно обґрунтованості підозри ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 368 КК України, чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановив. Не виявлено таких обставин і колегією суддів. Тому доводи апеляційної скарги захисника, щодо не вчинення ОСОБА_7 протиправних дій та відсутність обґрунтованої підозри апеляційним судом не приймаються.

На теперішній час досудове розслідування триває, підстав стверджувати про невідповідність змісту підозри обставинам інкримінованого правопорушення не має, обставини кримінального правопорушення мають встановлюватись та конкретизуватись в подальшому, а наявні докази оцінюватись у сукупності з іншими доказами, зібраними під час досудового розслідування як стороною обвинувачення, так і стороною захисту.

Обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Далі, відповідно до ч. 2 ст. 276 КПК України у випадках, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа (особа, якій законом надано право здійснювати затримання) зобов`язані невідкладно повідомити підозрюваному про його права, передбачені ст. 42 цього Кодексу.

Статтею 278 КПК України передбачено, що письмове повідомлення про підозру вручається особі в день його складання слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень. Дана стаття не містить застережень щодо місця вручення письмового повідомлення про підозру.

З повідомлення про підозру, наявного у матеріалах провадження, вбачається, що ОСОБА_7 при врученні зазначеного повідомлення про підозру 17.05.2023 було роз`яснено його права та обов`язки, зокрема, і передбачені ст. 42 КПК України, а також вручено пам`ятку про процесуальні права та обов`язки підозрюваного, що підтверджується його власноручним підписом, підписом адвоката (а.с.14-17).

Доводи апеляційної скарги захисника про те, що під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу слідчим суддею не було досліджено матеріалів кримінального провадження апеляційний суд відхиляє, оскільки суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Слідчим суддею під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу у даній справі було заслухано прокурора, захисника підозрюваного та самого підозрюваного.

Витребування і дослідження матеріалів кримінального провадження є правом, а не обов`язком суду.

Перевіряючи доводи клопотання слідчого на предмет наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, колегія суддів вважає, що слідчий суддя, всупереч доводам апеляційної скарги, дійшов правильного висновку про їх наявність з огляду на тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_7 та за яке передбачено покарання у позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна.

Відповідно до статті 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу.

Згідно ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається, зокрема, у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Виходячи з практики Європейського суду з прав людини, уповноважені органи влади повинні приділити визначенню суми застави стільки ж уваги, скільки і вирішенню питання про необхідність тримання обвинуваченого під вартою. Визначаючи суму застави, суди повинні брати до уваги ризик того, що підозрюваний може ухилитися від покарання, обставини особистого життя та тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється особа. Розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Як зазначає у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, ризики неналежної процесуальної поведінки підозрюваного з часом зменшуються ("Ткачов проти України" від 13.12.2007 p.).

В рішенні по справі «Єлоєв проти України»: «Закон визначає сукупність обставин, а також критерії якими повинен керуватись слідчий суддя, суд при визначенні у кожному конкретному випадку розміру застави. Такими обставинами зокрема є майновий та сімейний стан підозрюваного. Європейський суд з прав людини, неодноразово наголошував на тому, що непомірний розмір застави з статками (майновим станом) підозрюваного, є лише формальним виконанням вимог Європейської конвенції з прав людини, тому у своїх рішеннях суди повинні керуватись також розмірами прибутків підозрюваного. Це означає, що з одного боку, розмір застави повинен бути таким, що загроза її втрати утримувало підозрюваного від намірів та спроб порушити розмір застави повинен бути таким, що загроза її втрати утримувало підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншого - її внесення не призвело до втрати ним та його утриманцям засобів для гідного людяного проживання».

Отже, на думку колегії суддів, слідчий суддя дійшов вірного висновку про необхідність застосування до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді застави.

Проте, з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового стану підозрюваного апеляційний суд вважає, що заставу у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб слід зменшити до 70 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Такий розмір застави, з метою дисциплінування поведінки підозрюваного та мінімізації ризику можливого ухилення від органу досудового розслідування, прокурора чи суду, здатен забезпечити достатні гарантії належної процесуальної поведінки ОСОБА_7 .

Інші доводи, наведені в обґрунтування апеляційної скарги захисника, на думку колегії суддів суттєвими не являються, не спростовують правильності висновків слідчого судді щодо необхідності застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави та не можуть бути підставами для відмови в обранні щодо останнього зазначеного запобіжного заходу.

З урахуванням викладеного, оскільки слідчий суддя дійшов обґрунтованого висновку про наявність підстав для застосування відносно ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді застави, належним чином мотивував своє рішення, однак колегія суддів зменшує розмір застави, тому апеляційну скаргу захисника ОСОБА_8 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 апеляційний суд задовольняє частково, рішення слідчого судді змінює, скасувавши в частині визначення розміру застави та постановляє в цій частині нову ухвалу про часткове задоволення клопотання та застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у розмірі 70 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 187 880,00 грн., в іншій частині ухвала слідчого судді має бути залишена без змін.

Керуючись ст.ст. 182, 193, 194, 405, 407, 418, 419, 422 КПК України, апеляційний суд,

п о с т а н о в и в :

апеляційну скаргу захисника ОСОБА_8 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 19.05.2023 про застосування відносно ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді застави, змінити, скасувавши в частині визначення розміру застави та постановити в цій частині нову ухвалу.

Клопотання старшого слідчого СВ Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області ОСОБА_9 задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 70 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 187 880,00 грн.

В іншій частині - ухвалу залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення і оскарженню не підлягає.

Головуючий

Судді