Провадження №1-кс/369/2835/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.08.2023 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі: слідчого судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю адвоката ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ТОВ «Центр духовного розвитку», про скасування арешту майна,

В С Т А Н О В И В:

До Києво-Святошинського районного суду Київської області надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ТОВ «Центр духовного розвитку», про скасування арешту майна, у якій заявник просив суд скасувати арешт, накладений згідно ухвали слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області від 28.07.2023 у справі №369/11561/23 у кримінальному провадженні №0002955 від 19 липня 2023 року на церкву, загальною площею 288,5 кв.м. (Опис об`єкта: церква позначена на плані літ.А, біля якої розташовані: нежитлова будівля літ.В нежитлова будівля літ.Г, сарай літ.Д гараж літ.Е, погріб літ.Е, альтанка літ.Ж, вбиральня літ.З.И., огорожа № 1-5, колодязь № 6, водопровід № 7-9, зливна яма № 10, замощення-1), яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (Реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна - 080).

Своє клопотання обґрунтовує тим, що ухвалою слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області від 28.07.2023 у справі №369/11561/23 клопотання прокурора Бородянського відділу Бучанської окружної прокуратури задоволено та накладено арешт на церкву, загальною площею 288,5 кв.м. (Опис об`єкта: церква позначена на плані літ.А, біля якої розташовані: нежптлова будівля літ.В нежитлова будівля літ.Г. сарай літ.Д гараж літ.Е, погріб літ.Е, альтанка літ.Ж, вбиральня літ.З.И., огорожа № 1-5, колодязь № 6, водопровід № 7-9, зливна яма №10, замощення-1), яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (Реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна - 080) шляхом заборони відчуження та розпорядження цим майном.

У згаданій ухвалі йдеться про нібито обгрунтованість клопотання прокурора, у якому зазначено, що церква є доказом у кримінальному провадженні, а метою накладення арешту є збереження речових доказів, зокрема, запобігання відчуженню приміщення церкви.

Слідчий суддя, зваживши на такі доводи прокурора, зробила висновки про необхідність в арешті вказаного майна.

З такими твердженнями прокурора та висновками слідчого судді заявник не погоджується, виходячи з наступного.

Відповідно до ухвали Києво-Святошинського районного суду Київської області від 28.07.2023 у справі № 369/11561/23 колишній настоятель храму ОСОБА_5 , повноваження якого 09.07.2023 року припинено згідно протоколу № 1 Загальних зборів Релігійної громади Української православної церкви Архистратиго-Михайлівської парафії Київської єпархії смт. Бородянка Київської області, незаконно, а саме всупереч ч.2 ст.18 Закону України ''Про свободу совісті та релігійні організації", подарував від імені Релігійної організації Українська православна церква Св.Архистратига Михайла ТОВ "Центр духовного розвитку" церкву, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, що завдало шкоди Релігійній організації селища Бородянка.

Однак, просить звернути увагу суду на те, що відповідно до п. 14 Статуту Релігійної організації Українська православна церква Св.Архистратига Михайла (копію додаю до скарги) парафію очолює настоятель, якого призначає єпархіальний архієрей.

Відповідно до Указу від 07.09.1994 року настоятелем Свято-Михайлівської церкви смт. Бородянка Київської єпархії призначений ОСОБА_5 (копію додаю до скарги).

Ні в статуті релігійної громади, ні в Законі України «Про свободу совісті та релігійні організації» не зазначено процедуру припинення повноваження настоятеля парафії.

Звідси, лише той хто призначив настоятеля, той і може припинити його повноваження, а саме єпархіальний архієрей УПЦ.

Тому відповідно до довідки, виданої Митрополією УПЦ від 11 липня 2023 року, ОСОБА_6 до сьогодні є настоятелем Свято-Михайлівського храму селища Бородянка.

Крім того, відповідно до п. 10 Статуту Релігійної організації Української православної церкви Св.Архистратига Михайла парафіяльні (загальні) збори не уповноважені щодо припинення повноважень настоятеля храму, а тому, вважаю, що твердження прокурора Бородянського відділу Бучанської окружної прокуратури ОСОБА_4 щодо припинення повноважень настоятеля храму протоколом № 1 Загальних зборів Релігійної громади Української православної церкви Архистратиго-Михайлівської парафії Київської єпархії смт. Бородянка Київської області від 09 липня 2023 року є хибними в силу вимог Статуту релігійної організації та ЗУ «Про свободу совісті та релігійні організації».

Відповідно до Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав, сформованої 07 серпня 2023 року Товариство з обмеженою відповідальність ''Центр духовного розвитку" отримало 13 липня 2023 року в дарунок від ''Релігійної організації Українська православна церква Св.Архистратига Михайла" церкву, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1.

Дарунок був здійснений на підставі Договору дарування, посвідченого ІЗ липня 2023 року приватним нотаріусом ОСОБА_7 за р№989, що підтверджується вищевказаною Інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав доданої до клопотання.

Вищевказаний Договір дарування підписував чинний керівник ''Релігійної організації Українська православна церква Св.Архистратига Михайла" ОСОБА_5 , який був на такі дії уповноважений загальними зборами членів релігійної громади, про що свідчить протокол № 3 від 09 липня 2023 року ( копія протоколу додана до клопотання).

Щодо посилання прокурора на ч.2 ст.18 Закону України ''Про свободу совісті та релігійні організації" повідомляю наступне.

Тому, на її думку, необхідно Релігійній громаді було б подати до Київської обласної державної адміністрації окреме повідомлення в довільній формі про початок процедури, пов`язаної зі зміною підлеглості для оприлюднення останньою на своєму сайті, що не було нею зроблено.

Звідси, не зрозуміло, чи на час укладення спірного договору дарування між Релігійною організацією Української православної церкви парафія Св.Архистратига Михайла та ТОВ «Центр духовного розвитку» (13 липня 2023 року) розпочата процедура зміни підлеглості, оскільки відповідно до відомостей з Єдиного реєстру юридичних осіб, перереєстрація статуту в новій редакції відбулася лише 03 серпня 2023 року, а подача документів до Київської обласної державної адміністрації щодо реєстрації змін і доповнень до статуту Релігійної громади УПЦ Св.Архистратига Михайла була здійснена лише 14 липня 2023 року після укладення спірного договору дарування.

Отже, всі вимоги Закону та Статуту релігійної громади при укладені Договору дарування від 13 липня 2023 року були дотримані сторонами, що не могло завдати будь- якої шкоди Релігійній організації селища Бородянка.

Звертає увагу на те, підставою клопотання прокурора були також свідчення свідка ОСОБА_8 , який показав під час допиту, що статут Релігійної громади, який діяв до 09 липня 2023 року припинив свою дію, а статут Релігійної громади прийнятий на загальних зборах в новій редакції наразі знаходиться на державній реєстрації.

Але, як вбачається з показів ОСОБА_8 , де статут Релігійної громади, який діяв до 09 липня 2023 року припинив свою дію, суперечать вимогам Закону та не відповідають дійсним обставинам справи.

З врахуванням викладеного вважає, що накладення арешту на церкву є безпідставним та необгрунтованим, оскільки докази, які надані прокурором Бородянського відділу до суду, не підтверджують вчинення дій щодо незаконної зміни власника церкви.

У судовому засіданні представник заявника вимоги клопотання підтримав, просив суд задовольнити в повному обсязі.

У судовому засіданні прокурор у задоволенні клопотання про скасування арешту майна просив відмовити.

Слідчий суддя, заслухавши пояснення учасників розгляду справи, дослідивши матеріали клопотання, приходить до висновку що клопотання не підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Як встановлено в судовому засіданні, в ухвалою слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області від 28.07.2023 у справі №369/11561/23 клопотання прокурора Бородянського відділу Бучанської окружної прокуратури задоволено та накладено арешт на церкву, загальною площею 288,5 кв.м. (Опис об`єкта: церква позначена на плані літ.А, біля якої розташовані: нежптлова будівля літ.В нежитлова будівля літ.Г. сарай літ.Д гараж літ.Е, погріб літ.Е, альтанка літ.Ж, вбиральня літ.З.И., огорожа № 1-5, колодязь № 6, водопровід № 7-9, зливна яма №10, замощення-1), яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (Реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна - 080) шляхом заборони відчуження та розпорядження цим майном.

Відповідно до ч. 1ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Заходи забезпечення кримінального провадження, зокрема арешт майна, носить у собі тимчасовий характер.

Відповідно до ч.1ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Виходячи із аналізу викладеного, вказана норма пов`язує право слідчого судді на скасування арешту майна, із можливістю надання учасникам процесу, доказів та відомостей, які вказуватимуть, що арешт накладено необґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба та доведеності перед слідчим суддею їх законності та переконливості.

Згідно ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Крім того, матеріали справи свідчать, що на даному етапі кримінального провадження потребу досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою запобігання відчуження, знищення чи пошкодження майна, що може перешкодити кримінальному провадженню, а слідчий суддя на даній стадії не в праві вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не в праві оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

Відповідно до ст. ст. 22,26 КПК України кримінальний процес являється змагальним і диспозитивним, що полягає у вільному подані учасниками процесу до суду доказів на підтвердження своєї позиції та захисту своїх інтересів.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку, що у задоволенні клопотання про скасування арешту слід відмовити, оскільки заявником не додано жодних належних та допустимих доказів в обґрунтування доводів викладених у клопотанні про скасування арешту майна, не доведено суду, що арешт накладено необґрунтовано, та відповідно не доведено, що у застосуванні даного заходу забезпечення у кримінальному провадженні відпала потреба, оскільки відповідне майно є предметом кримінального правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.22,26,132,170-173,175372, КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ТОВ «Центр духовного розвитку», про скасування арешту майна - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1