Справа № 991/3793/23
Провадження 1-кс/991/3815/23
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 травня 2023 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , його захисників - адвокатів ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у місті Києві клопотання прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про продовження строку дії обов`язків, покладених на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні № 0000057 від 22.02.2022 р.,

ВСТАНОВИВ:

До Вищого антикорупційного суду надійшло клопотання прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про продовження строку дії обов`язків, покладених на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні № 0000057 від 22.02.2022 р. (далі - Кримінальне провадження), в якому просить: продовжити на два місяці строк дії покладених на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, у зв`язку із застосуванням до нього запобіжного заходу у виді застави (далі - Клопотання).

Клопотання мотивовано тим, що:

1) ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, що є особливо тяжким злочином, та ч. 3 ст. 369 КК України, що є тяжким корупційним злочином;

2) продовжують існувати ризики того, що ОСОБА_4 може протидіяти Кримінальному провадженню шляхом вчинення дій, передбачених п.п. 1-4 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків у Кримінальному провадженні; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється;

4) у рамках Кримінального провадження ухвалами слідчого судді неодноразово продовжувався строк дії покладених на підозрюваного обов`язків, зокрема, ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 06.03.2023 у справі № 991/1819/23 (провадження 1-кс/991/1848/23) продовжено дію обов`язків, покладених на підозрюваного ОСОБА_4 , до 06.05.2023;

5) ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 06.03.2023 строк досудового розслідування у Кримінальному провадженні було продовжено до 6 місяців, тобто, до 06.06.2023.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 доводи Клопотання підтримав, просив задовольнити Клопотання із викладених у ньому підстав.

Захисники підозрюваного - адвокати ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 заперечували проти доводів Клопотання з огляду на відсутність доказів того, що ризики продовжують існувати або з`явилися нові ризики, відсутність відомостей щодо існування обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали, зі свого боку, підозрюваний виявляє належну процесуальну поведінку протягом часу здійснення досудового розслідування. Просили відмовити у задоволенні Клопотання в частині продовження строку обов`язку «здати на зберігання детективам НАБУ свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну», оскільки підозрюваний потребує термінового хірургічного втручання у зв`язку із хворобою (карцинома) у лікарні, яка знаходиться в Австрії, а тому йому необхідна можливість виїзду за кордон, а також в частині продовження строку дії обов`язку утримуватися від спілкування зі свідками, щодо яких такий обов`язок не визначався, а також зі свідками, що вже допитані. Просили покласти на підозрюваного обов`язок утримуватися від спілкування з іншими підозрюваними та свідками щодо обставин, викладених у повідомленні про підозру. Зазначили, що строк досудового розслідування у Кримінальному провадженні продовжений до 06.06.2023, а тому відсутні підстави для продовження строку дії обов`язків на більший термін.

Підозрюваний ОСОБА_4 позицію захисників підтримав, просив у задоволенні Клопотання відмовити.

Слідчий суддя, дослідивши Клопотання та додані до нього матеріали, заслухавши доводи сторін Кримінального провадження, дійшов до наступного висновку.

Зі змісту Клопотання та доданих до нього матеріалів вбачається, що детективами НАБУ під процесуальним керівництвом прокурорів САП здійснюється досудове розслідування у Кримінальному провадженні за підозрою ОСОБА_8 , ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 3 ст. 369 КК України, ОСОБА_9 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 255, ч. 3 ст. 369КК України, ОСОБА_10 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 255, ч. 4 ст. 368 КК України, ОСОБА_11 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 255, ч. 3 ст. 368 КК України, ОСОБА_12 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 255, ч. 4 ст. 369 КК України, а також за фактом вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 14 ч. 5 ст. 191 КК України, ч. 2 ст. 369-2 КК України, ч. 5 ст. 191 КК України.

Так, в ході досудового розслідування встановлені наступні обставини.

ОСОБА_8 (далі - ОСОБА_8 ) спільно з ОСОБА_4 (далі - ОСОБА_4 ) не пізніше листопада 2021 року на території міста Одеси створили стійке ієрархічне об`єднання - злочинну організацію та здійснювали керівництво нею.

Злочинну організацію створено з метою встановлення контролю над діяльністю Одеської міської ради та систематичного отримання доходу від вчинення злочинів проти власності та службових злочинів, які відносяться до категорії тяжких та особливо тяжких злочинів, а саме:

-одержання неправомірної вигоди від забудовників за вплив на службових осіб Одеської міської ради за вчинення і невчинення ними дій з використанням службового становища та владних повноважень в інтересах таких забудовників щодо відведення земельних ділянок для будівництва, надання містобудівних умов та обмежень забудови земельних ділянок, невжиття заходів реагування на порушення у сфері містобудівної діяльності;

-одержання від суб`єктів господарювання, які постачають товари, виконують роботи та надають послуги за рахунок коштів бюджету Одеської територіальної громади, неправомірної вигоди у розмірі 10% від загального обсягу перерахованих головними розпорядниками бюджетних коштів за вчинення службовими особами Одеської міської ради дій з використанням службового становища і владних повноважень щодо своєчасного та повного фінансування укладених договорів;

-заволодіння коштами бюджету Одеської територіальної громади та державного бюджету в особливо великому розмірі шляхом зловживання службовими особами Одеської міської ради та Одеської обласної державної адміністрації своїм службовим становищем під час організації та проведення закупівель товарів, робіт, послуг для територіальної громади міста Одеси та Одеської області.

До складу злочинної організації, крім ОСОБА_15 та ОСОБА_16 , увійшли посадові особи Одеської міської ради ОСОБА_12 (перший заступник Одеського міського голови, далі - ОСОБА_12 ), ОСОБА_10 (виконувач обов`язків заступника Одеського міського голови - керівник апарату виконавчого комітету Одеської міської ради, далі - ОСОБА_10 ), ОСОБА_11 (заступник Одеського міського голови - директор департаменту фінансів Одеської міської ради, далі - ОСОБА_11 ), підпорядкований керівникам злочинної організації та їх довірена особа ОСОБА_9 (далі - ОСОБА_9 ) та інші невстановлені особи, кожен із яких виконував свою роль у спільній злочинній діяльності відповідно до визначених напрямів.

Для забезпечення належної взаємодії між учасниками злочинної організації, планування та узгодження своїх дій, що будуть спрямовані на реалізацію злочинного плану, ОСОБА_8 та ОСОБА_4 організували офіс за адресою: АДРЕСА_1 (далі - Офіс), куди прибуватимуть учасники злочинної організації для зустрічей у спеціально облаштованій кімнаті для переговорів з використанням спеціальних засобів протидії фіксації розмов та з дотриманням прихованого прибуття до Офісу.

З метою забезпечення функціонування злочинної організації та реалізації їх злочинних планів ОСОБА_8 і ОСОБА_4 за участю ОСОБА_21 організували систематичне надання неправомірної вигоди службовим особам та депутатам Одеської міської ради, а також службовим особам інших органів державної влади.

Так, не пізніше листопада 2021 року ОСОБА_8 спільно із ОСОБА_22 та за участю ОСОБА_21 досягли домовленості, що систематично щомісяця будуть надавати виконуючому обов`язки заступника Одеського міського голови - керівнику апарату виконавчого комітету Одеської міської ради ОСОБА_23 неправомірну вигоду у розмірі 15 000 доларів США.

У період з листопада 2021 року по серпень 2022 року ОСОБА_8 спільно із ОСОБА_22 та за участю ОСОБА_21 організували систематичне надання ОСОБА_23 неправомірної вигоди в загальному розмірі 2 473 884 грн за вчинення ним дій в інтересах злочинної організації з використанням його службового становища щодо організації роботи та прийняття рішень виконавчим комітетом Одеської міської ради, а також впливу на депутатський корпус та членів постійної комісії з питань просторового розвитку, землеустрою та регулювання земельних правовідносин Одеської міської ради (далі - Земельна комісія), створюючи такими діями умови для діяльності злочинної організації.

Також не пізніше березня 2022 року ОСОБА_8 спільно із ОСОБА_22 та за участю ОСОБА_21 досягли домовленості, що систематично щомісяця будуть надавати першому заступнику Одеського міського голови ОСОБА_24 неправомірну вигоду у розмірі 300 000 грн.

У період з березня по липень 2022 року ОСОБА_8 спільно із ОСОБА_22 та за участю ОСОБА_21 організували систематичне надання ОСОБА_24 неправомірної вигоди в загальному розмірі 900 000 грн за вчинення ним дій в інтересах злочинної організації з використанням свого службового становища у сфері земельних питань та будівництва, позитивного голосування в складі виконавчого комітету Одеської міської ради про внесення в інтересах злочинної організації змін до бюджету міста Одеси, розподілу коштів за головними їх розпорядниками - виконавчими органами Одеської міської ради (управління дорожнього господарства, управління капітального будівництва та інші), а також встановлення тарифів на послуги з поводження з побутовими відходами для споживачів міста Одеси, створюючи такими діями умови для діяльності злочинної організації.

Крім того, у травні 2022 року ОСОБА_8 спільно із ОСОБА_22 організували та за участю ОСОБА_21 надали заступнику Одеського міського голови - директору департаменту фінансів Одеської міської ради ОСОБА_25 неправомірну вигоду в розмірі 300 000 грн за вчинення нею дій в інтересах злочинної організації з використанням свого службового становища щодо організації підготовки визначених злочинною організацією змін до бюджету міста Одеси, розподілу коштів за головними їх розпорядниками - виконавчими органами Одеської міської ради (управління дорожнього господарства, управління капітального будівництва та інші), інформування керівників злочинної організації про перераховані бюджетні кошти за такими розпорядниками та позитивного голосування в складі виконавчого комітету, створюючи такими діями умови для діяльності злочинної організації.

Так, ОСОБА_4 06.12.2022 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 255 КК України, ч. 3 ст. 369 КК України.

03.02.2023 ОСОБА_4 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255 КК України, ч. 3 ст. 369 КК України.

Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 07.12.2022 у справі № 991/6137/22 (провадження 1-кс/991/6159/22), яку залишено в силі ухвалою Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 17.01.2023, стосовно ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 2 лютого 2023 року з можливістю внесення застави у розмірі 52 000 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 129 012 000 (сто двадцять дев`ять мільйонів дванадцять тисяч) гривень та покладенням обов`язків у разі звільнення підозрюваного з-під варти у зв`язку із внесенням застави на строк до 06.02.2023 включно.

У зв`язку зі звільненням ОСОБА_4 з-під варти 07.12.2022 внаслідок внесення застави, останній вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави та щодо якого діють покладені додаткові процесуальні обов`язки, які неодноразово продовжувалися на підставі ухвали слідчих суддів.

Так, ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 06.03.2023 у справі № 991/1819/23 (провадження 1-кс/991/1848/23) продовжено дію обов`язків, покладених на підозрюваного ОСОБА_4 до 06.05.2023.

Відповідно до ч. 7 ст. 194 КПК України обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного, обвинуваченого були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.

Статтею 199 КПК України встановлено, що клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Враховуючи зазначені положення закону, слідчий суддя при вирішенні питання про продовження строку дії покладених на підозрюваного обов`язків, має встановити: 1) обставини які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують продовження строку дії покладених на підозрюваного обов`язків; 2) обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали, якою на підозрюваного покладено ряд обов`язків, визначених п. 5 ст. 194 КПК України/ продовжено строк дії покладених на підозрюваного обов`язків.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.

При вирішенні питання про продовження строку покладених на підозрюваного ОСОБА_4 додаткових процесуальних обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, слідчий суддя враховує вагомість наявних доказів на підтвердження того, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється:

- у вчиненні особливо тяжкого злочину, передбаченого ч. 1 ст. 255 КК України, а саме у створенні та керівництві злочинною організацією,

- у вчиненні тяжкого корупційного злочину, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України, а саме у наданні службовій особі, яка займає відповідальне становище, неправомірної вигоди за вчинення і невчинення службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду та в інтересах третіх осіб будь-якої дії з використанням службового становища, вчиненої за попередньою змовою групою осіб.

Згідно з доводами, викладеними у Клопотанні, та документами, наданими на підтвердження цих доводів, обґрунтованість підозри щодо вчинення ОСОБА_4 інкримінованих йому кримінальних правопорушень підтверджується сукупністю зібраних доказів, зокрема, копіями наступних документів, зокрема, протоколами за результатами проведення негласних слідчих (розшукових) дій, протоколом огляду сайту Одеської міської ради від 28.11.2022 разом із додатками, відповідно до якого зафіксовано рішення, прийняті виконавчим комітетом Одеської міської ради в інтересах злочинної організації, рішеннями Одеської міської ради та розпорядженнями Одеського міського голови, якими на відповідні посади призначені - ОСОБА_12 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та інші посадові особи Одеської міської ради та іншими доказами у їх сукупності (оптичний диск, а.с. 229).

При цьому, слідчий суддя на стадії досудового розслідування для вирішення питання, зокрема, щодо обґрунтованості підозри, не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини особи/осіб у вчиненні кримінального правопорушення чи її відсутності, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи/осіб до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення (справа «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, справа «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994, рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України»).

Так, на стадії досудового розслідування оцінка наявних в матеріалах провадження доказів здійснюється не в рамках оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а в контексті визначення вірогідності та достатності підстав причетності особи до вчинення кримінального правопорушення, а також того чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше досудове розслідування. Саме при розгляді кримінального провадження по суті суд, відповідно до положень ст. 94 КПК України, дослідивши всі обставини, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку може прийняти рішення щодо стадії кримінального правопорушення, за наявності підстав, встановити наявність / відсутність в діях особи складу кримінального правопорушення.

Обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у Кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Крім того, обґрунтованість підозри неодноразово перевірялася слідчим суддею під час вирішення питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу/продовження строку дії покладених обов`язків (а.с. 46-85, 225-228).

У Клопотанні прокурор посилається на продовження існування ризиків, передбачених п.п. 1-4 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних у Кримінальному провадженні; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Метою продовження строку покладених на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, є запобігання можливим спробам останнього вчинити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому Кримінальний процесуальний кодекс України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Зазначений стандарт доказування (переконання) слідчий суддя використовує для перевірки наявності ризиків, передбачених частиною 1 статті 177 КПК України, у Кримінальному провадженні щодо підозрюваного ОСОБА_4 .

Слідчим суддею встановлено, що ризики, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може вчинити дії, передбачені п.п. 1-3 ч. 1 ст. 177 КПК України, на даний час не зменшилися та продовжують існувати.

Так, ризик переховування від органу досудового розслідування/суду продовжує існувати, є актуальним безвідносно до стадії кримінального провадження та обумовлений серед іншого можливістю притягненням до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями), а також, зокрема, можливим призначенням покарання у вигляді позбавлення волі (за злочин, передбачений ч. 1 ст. 255 КК України, передбачено виключно покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років з конфіскацією майна., за злочин, передбачений ч. 3 ст. 369 КК України, передбачено виключно покарання у вигляді позбавлення волі на строк від чотирьох до восьми років з конфіскацією майна або без такої). Покарання, зокрема, у вигляді позбавлення волі на вказаний строк, яке може бути призначене відносно ОСОБА_4 у випадку направлення обвинувального акту до суду та визнання його винуватим у вчиненні вказаних злочинів особливо сильно підвищує ризик переховування від органу досудового розслідування та/або суду на перших етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності.

При цьому, слідчий суддя при встановленні даного ризику враховує існування інших факторів, які можуть свідчити про наявність у ОСОБА_4 можливості переховуватися від органу досудового розслідування та суду, зокрема, про відсутність перешкод для ОСОБА_4 покинути територію України свідчить також і наявність паспортів громадянина України для виїзду за кордон, дійсні до 19.10.2027 та до 09.04.2029 (а.с. 27), за яким підозрюваний неодноразово перетинав кордон України, в тому числі, і під час дії воєнного стану.

Відповідні обставини свідчать про існування у підозрюваного можливості в будь-який момент виїхати за межі України.

Крім того, слідчий суддя враховує, що у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Верховною Радою України (Закон України № 2102-IX від 24.02.2022), в Україні введено воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, строк дії якого неодноразово продовжувався. Так, Указом Президента України від 06.02.2023 № 58/2023, затвердженим Верховною Радою України (Закон України від 07.02.2023 № 2915-IX), в Україні продовжено строк дії воєнного стану з 05 год 30 хв 19.02.2023 строком на 90 діб.

У зв`язку із веденням воєнного стану Кабінет Міністрів України вніс зміни до Правил перетинання державного кордону громадянами України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 27.01.1995 № 57. Так, згідно зазначених змін до Правил, з метою здійснення заходів правового режиму воєнного стану обмежено виїзд з України громадян України чоловічої статі віком від 18 до 60 років, а також визначено перелік громадян України чоловічої статі, які відносяться до категорії військовозобов`язаних, що мають можливість виїхати за кордон під час дії воєнного стану.

В ході судового розгляду встановлено, що підозрюваний (49 років), не дивлячись на діючі обмеження щодо виїзду за межі території України, які поширюються і на нього, неодноразово під час дії на території України правового режиму воєнного стану виїжджав за межі території України.

Наведені вище обставини в сукупності дають підстави дійти висновку щодо продовження існування ризику ймовірного вчинення підозрюваним дій, направлених на переховування від органу досудового розслідування або/та суду.

Ризик того, що ОСОБА_4 буде незаконно впливати на свідків у Кримінальному провадженні продовжує існувати та підтверджується, серед іншого, тим, що у матеріалах Клопотання знаходяться протоколи за результатами проведення оперативно-розшукових заходів та протоколи за результатами негласних слідчих (розшукових) дій, у яких зафіксовано активну комунікацію між собою осіб, які є свідками та підозрюваними у Кримінальному провадженні (відомості містяться на оптичному диску а.с. 229).

Покази свідків у даному кримінальному провадженні мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження та можуть суттєво вплинути на становище ОСОБА_4 як підозрюваного, а тому наявні обґрунтовані підстави вважати, що останній наділений потенційною можливістю як самостійно, так і через інших осіб, впливати на свідків у Кримінальному провадженні з метою схилити їх не давати правдиві, послідовні показання у ході досудового розслідування та/або змінити свої показання у подальшому в суді, для уникнення або мінімізації кримінальної відповідальності.

При цьому, слід враховувати встановлену Кримінальним процесуальним кодексом України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

Частиною 11 ст. 615 КПК України визначено, що показання, отримані під час допиту свідка, потерпілого, у тому числі одночасного допиту двох чи більше вже допитаних осіб, у кримінальному провадженні, що здійснюється в умовах воєнного стану, можуть бути використані як докази в суді виключно у випадку, якщо хід і результати такого допиту фіксувалися за допомогою доступних технічних засобів відеофіксації. Показання, отримані під час допиту підозрюваного, у тому числі одночасного допиту двох чи більше вже допитаних осіб, у кримінальному провадженні, що здійснюється в умовах воєнного стану, можуть бути використані як докази в суді виключно у випадку, якщо у такому допиті брав участь захисник, а хід і результати проведення допиту фіксувалися за допомогою доступних технічних засобів відеофіксації.

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом, крім випадків неможливості отримання безпосередньо судом таких показань внаслідок обставин, пов`язаних із введенням воєнного стану на території України.

Крім того, наявні достатні підстави вважати щодо існування стійких зв`язків між учасниками злочинної організації, їх спільне бажання уникнути кримінальної відповідальності та приховати сліди злочину, а отже подальше спілкування ОСОБА_4 з іншими підозрюваними може слугувати виробленню спільної позиції між ними з метою, зокрема, вжиття заходів, спрямованих на незаконний вплив на свідків.

Ризику знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, продовжує існувати з огляду на те, що орган досудового розслідування продовжує здійснювати збір доказів у Кримінальному провадженні, а також урахуванням того, що підозрюваним та іншими співучасниками вже вживалися заходи задля приховування своєї діяльності (відомості з протоколів НСРД), зокрема, проведення зустрічей у спеціальному приміщенні, використання технічних пристроїв задля створення перешкод для прослуховування розмов.

У Клопотанні детектив на обґрунтування продовження ризику вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, зазначив обставини, які вже досліджувалися слідчим суддею, а також судом апеляційної інстанції під час вирішення питання про застосування запобіжного заходу/продовження строку дії покладений на підозрюваного додаткових обов`язків, за результатом чого підстави вважати, що такий ризик існує, були визнані відсутні. Стороною обвинувачення не наведено нових обставин, які б свідчили, що вказаний ризик існує. В ході розгляду Клопотання слідчим суддею також не встановлено таких нових обставин.

Отже, вирішуючи питання про продовження строку дії обов`язків, покладених на підозрюваного у зв`язку із застосуванням запобіжного заходу у виді застави, слідчий суддя виходить з того, що на даний момент такі ризики як переховування від органів досудового розслідування та/або суду, незаконного впливу на свідків, інших підозрюваних у Кримінальному провадженні, продовжують існувати, а тому саме такі мінімальні обов`язки, які на нього покладені, можуть запобігти цим ризикам.

Відповідно до ч. 3 ст. 194 КПК України слідчий суддя, суд має право зобов`язати підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого органу державної влади, визначеного слідчим суддею, судом. Таким чином, саме таким повинно бути формулювання даного обов`язку.

Що стосується продовження строку дії покладеного на підозрюваного обов`язку «не спілкуватися зі свідками ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_30 , ОСОБА_31 , ОСОБА_32 , ОСОБА_33 , ОСОБА_34 , ОСОБА_35 , ОСОБА_36 , ОСОБА_37 , ОСОБА_38 », то в цій частині Клопотання не підлягає задоволенню з огляду на те, що відповідний обов`язок на підозрюваного не покладався під час постановлення попередньої ухвали про продовження строку дії покладених на ОСОБА_4 обов`язків.

Слідчий суддя враховує, що підозрюваний страждає на хворобу (карцинома), що потребує хірургічного втручання, проведення якого заплановане закордоном. Проте, відповідні обставини не є підставою для непродовження строку дії обов`язку «здати на зберігання детективам НАБУ свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну», а отримати дозвіл на видачу паспорта з метою тимчасового виїзду за кордон на лікування можливо шляхом звернення до детективів НАБУ з відповідною заявою.

Належна процесуальна поведінка підозрюваного, на яку посилається сторона захисту, не свідчить про відсутність встановлених ризиків, а навпаки вказує на те, що застосований запобіжний захід у вигляді застави у визначеному розмірі разом із покладеними на підозрюваного мінімальними додатковими процесуальними обов`язками є таким, що достатньою мірою гарантує належну поведінку ОСОБА_4 у Кримінальному провадженні з урахуванням продовження існування встановлених слідчим суддею ризиків.

В ході судового розгляду встановлено, що внаслідок особливої складності Кримінального провадження, необхідності провести ряд слідчих (розшукових) та процесуальних дій, направлених на збір доказів та проведення повного, всебічного та об`єктивного досудового розслідування усіх обставин справи, завершити досудове розслідування до закінчення строку дії попередньої ухвали про продовження строку покладених на підозрюваного обов`язків не видається за можливе.

У зв`язку із зазначеним, ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 06.03.2023 строк досудового розслідування у Кримінальному провадженні було продовжено до 6 місяців, тобто, до 06.06.2023.

Так, п. 5 ч. 1 ст. 3 КПК України встановлено, що досудове розслідування - стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності.

Обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою статті 194 КПК України, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу (ч. 7 ст. 194 КПК України).

При цьому, виходячи з положень ч. 7 ст. 194 КПК України, ухвала про застосування запобіжного заходу в частині покладення на підозрюваного обов`язків, передбачених, зокрема, ч. 5 ст. 194 КПК України, припиняє свою дію після закінчення строку, на який на підозрюваного були покладені відповідні обов`язки, і обов`язки скасовуються.

Крім того, відповідно до положень статті 203 КПК України, ухвала про застосування запобіжного заходу припиняє свою дію після закінчення строку дії ухвали про обрання запобіжного заходу, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження або винесення ухвали про скасування запобіжного заходу в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Завершення чи закінчення досудового розслідування в інших формах, крім закриття кримінального провадження, не є підставою для припинення строку дії ухвали про застосування запобіжного заходу, в тому числі і в частині покладення на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Разом з тим, відповідно до висновку, викладеного в ухвалі колегії суддів Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 05.10.2022 (справа № 991/3931/22 провадження № 11-сс/991/299/22), строк застосування запобіжного заходу не може перевищувати строк досудового розслідування.

Беручи до уваги вищевикладене, строк дії ухвали в частині покладання на підозрюваного обов`язків слід визначити два місяці, тобто, 03 липня 2023 року включно, але у межах строку досудового розслідування, що відповідає встановленому законом строку у відповідності до положень ч. 7 ст. 194 КПК України.

За огляду на викладене, Клопотання підлягає частковому задоволенню.

Керуючись статтями 177, 178, 182, 194, 196, 200, 205, 309, 372 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити частково.

Продовжити на строк дії ухвали строк дії обов`язків, покладених на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку із застосуванням щодо нього запобіжного заходу у виді застави, а саме:

1)прибувати за кожною вимогою до детективів НАБУ, які здійснюють досудове розслідування у кримінальному провадженні 0000057 від 22.02.2022 р., прокурора або суду;

2)завчасно (не пізніше ніж за 3 години) повідомляти детективів Національного атикорупційного бюро України, прокурора чи суд про кожне відлучення із міст Одеса та Києва;

3)повідомляти детективів НАБУ, які здійснюють досудове розслідування у кримінальному провадженні 0000057 від 22.02.2022 р., прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

4) утримуватися від спілкування щодо обставин, викладених в повідомленні про підозру ОСОБА_4 в кримінальному провадження № 0000057 від 22.02.2022 р., з наступними особами: ОСОБА_8 , ОСОБА_10 , ОСОБА_9 , ОСОБА_12 , ОСОБА_11 ; членами виконавчого комітету Одеської міської ради - ОСОБА_39 , ОСОБА_40 , ОСОБА_41 , ОСОБА_42 , ОСОБА_43 , ОСОБА_44 , ОСОБА_45 , ОСОБА_46 , ОСОБА_47 , ОСОБА_48 , ОСОБА_49 , ОСОБА_50 , ОСОБА_51 ; посадовими особами Одеської міської ради - ОСОБА_52 , ОСОБА_53 , ОСОБА_54 , ОСОБА_55 , ОСОБА_56 ; членами постійної комісії з питань просторового розвитку, землеустрою та регулювання земельних правовідносин - ОСОБА_57 , ОСОБА_58 , ОСОБА_59 , ОСОБА_60 , ОСОБА_61 ; власниками та керівниками суб`єктів господарської діяльності КП «Будова» (код за ), зокрема ОСОБА_62 та ОСОБА_63 , ТОВ «Автомагістраль - Південь» (код за ), ТОВ «БВК «ПИК_СТРОЙ» (код за ), ТОВ «Євродор» (код за ), ТОВ «СК Автострой» (код за ), ТОВ «Еко-Ренесанс» (код за ), ТОВ «Кліар-Сіті» (код за ), ТОВ «ТВ-Серрус» (код за ), ТОВ «Стікон» (код за ); ОСОБА_64 , ОСОБА_65 , ОСОБА_66 , ОСОБА_67 , ОСОБА_68 , ОСОБА_69 , ОСОБА_70 , ОСОБА_71

5) здати на зберігання детективам НАБУ свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

Попередити підозрюваного ОСОБА_4 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі, визначеному Кримінальним процесуальним кодексом України.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 .

Строк дії ухвали - два місяці, до 03 липня 2023 року включно, але в межах строку досудового розслідування.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ ОСОБА_72