Справа № 304/1242/23 Провадження № 1-кс/304/291/2023
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 липня 2023 року м. Перечин

Слідчий суддя Перечинського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора Перечинського відділу Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 , на підставі матеріалів досудового розслідування, внесених до ЄРДР за № 0000166 від 22 червня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 361 КК України, про накладення арешту на майно,

В С Т А Н О В И Л А:

05 липня 2023 року прокурор звернулася до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на рахунок банківської картки AT «Державний Ощадний Банк України» № НОМЕР_1 , шляхом заборони користуватись та відчужувати кошти, які знаходяться на картковому рахунку, з метою збереження предмета кримінального правопорушення.

Клопотання мотивує тим, що 21 червня 2023 року до чергової частини відділення поліції № 1 Ужгородського РУП надійшло повідомленні від ОСОБА_4 , в якому вона просить прийняти міри до невстановленої особи, яка 19 червня 2023 року близько 23 години 30 хвилин змінила номер телефону, який прикріплено до її облікового запису в соціальній мережі «Instagram» з НОМЕР_2 на номер телефону НОМЕР_3 , у зв`язку з чим ОСОБА_4 втратила доступ до свого акаунту. В подальшому, а саме 20 червня 2023 року на сторінці заявниці шляхом шахрайських дій було розміщено оголошення про збір коштів із зазначенням банківської карти № НОМЕР_1 , через що на цю банківську карту можливо було здійснено перерахунок грошових коштів знайомими заявниці ОСОБА_4 . Останній матеріальну шкоду не спричинено.

Дослідивши матеріали вказаного кримінального провадження, орган досудового розслідування вважає за необхідне накласти арешт на рахунок банківської картки AT «Державний Ощадний Банк України» № НОМЕР_1 , так як є реальна загроза відчуження грошових коштів, які незаконно привласненні та є предметом злочину.

На підставі викладеного просить клопотання задовольнити.

Прокурор у судове засідання не з`явилася, однак подала клопотання, в якому просить розглянути клопотання про арешт майна без її участі, таке підтримує в повному обсязі, відповідно до ч. 6 ст. 107 КПК України не заперечує щодо незастосування технічних засобів фіксування та не заперечує проти визнання таких дій та результатів їх здійснення чинними.

Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

З метою забезпечення арешту майна, клопотання розглядається без повідомлення власника карткового рахунку.

Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування кримінального провадження за допомогою технічних засобів не здійснювалося.

Слідчий суддя, вивчивши надані матеріали, зваживши доводи викладені в клопотанні, дійшла до такого висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 6 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження. У разі задоволення цивільного позову або стягнення з юридичної особи розміру отриманої неправомірної вигоди суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про арешт майна для забезпечення цивільного позову або стягнення з юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, доведеного розміру отриманої неправомірної вигоди до набрання судовим рішенням законної сили, якщо таких заходів не було вжито раніше.

Як убачається з наданих слідчим матеріалів, 21 червня 2023 року до чергової частини відділення поліції № 1 Ужгородського РУП надійшло повідомленні від ОСОБА_4 , в якому вона просить прийняти міри до невстановленої особи, яка 19 червня 2023 року близько 23 години 30 хвилин змінила номер телефону, який прикріплено до її облікового запису в соціальній мережі «Instagram» з НОМЕР_2 на номер телефону НОМЕР_3 , у зв`язку з чим ОСОБА_4 втратила доступ до свого акаунту. В подальшому, а саме 20 червня 2023 року на сторінці заявниці шляхом шахрайських дій було розміщено оголошення про збір коштів із зазначенням банківської карти № НОМЕР_1 , через що на цю банківську карту можливо було здійснено перерахунок грошових коштів знайомими заявниці ОСОБА_4 . Останній матеріальну шкоду не спричинено.

За цим фактом розпочато досудове розслідування, відомості про яке внесено до ЄРДР за № 0000166 від 22 червня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 361 КК України.

При цьому встановлено, що перерахунок грошових коштів знайомими заявниці, можливо було перераховано на банківську карту № НОМЕР_1 .

Отже, враховуючи те, що рахунок банківської картки AT «Державний Ощадний Банк України» № НОМЕР_1 є предметом кримінального правопорушення, та з метою його збереження, слідчий суддя вважає, що клопотання прокурора про арешт майна є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись статтями 40, 131, 132, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И Л А:

Клопотання прокурора, подане в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000166 від 22 червня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 361 КК України, про накладення арешту на майно задовольнити.

Накласти арешт на рахунок банківської картки AT «Державний Ощадний Банк України» № НОМЕР_1 , шляхом заборони користуватись та відчужувати кошти, які знаходяться на картковому рахунку, з метою збереження предмета кримінального правопорушення.

Слідчий, прокурор у кримінальному провадженні № 0000166 від 22 червня 2023 року після отримання копії ухвали повинні негайно вжити заходів щодо виконання ухвали та направити слідчому судді повідомлення про його виконання.

Роз`яснити, що відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1