Провадження №1-кс/760/6416/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 липня 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши клопотання старшого дізнавача СД ВП №1 Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_2 , погоджене прокурором Солом`янської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні №0000798, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01 липня 2023 року за ознаками вчинення кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.309 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Старший дізнавач СД ВП №1 Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_2 звернулася до слідчого судді із клопотанням про арешт майна у кримінальному провадженні №0000798, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01 липня 2023 року за ознаками вчинення кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.309 КК України, в якому просить накласти арешт на майно, а саме на:

- мобільний телефон марки «Iphone X» чорного кольору IMEIІ1: НОМЕР_1 ; IMEI2: НОМЕР_2 , з сім-картою мобільного оператора «Vodafone» та мобільним номером: НОМЕР_3 ;

- мобільний телефон марки «Nokia» чорного кольору, серійний номер: НОМЕР_4 , з сім-картою мобільного оператора «Vodafone» та мобільним номером: НОМЕР_5 .

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу від 03 липня 2023 року для розгляду клопотання визначено слідчого суддю ОСОБА_1 .

Слідчий суддя, дослідивши клопотання з додатками, приходить до висновку про необхідність повернення клопотання прокурору, виходячи з наступного.

Відповідно до вимог ч.2 ст.171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Однак зазначене клопотання не відповідає вимогам ч.2 ст.171 КПК України.

У клопотанні не конкретизовано підстави і мету арешту майна відповідно до положень статті 170 цього Кодексу.

Так, дізнавачем зазначено, що метою арешту майна є збереження речових доказів у даному кримінальному провадженні. Вилучені речі можуть містити в собі та на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, а також є знаряддями вчинення кримінального правопорушення та можуть підлягати спеціальній конфіскації.

Також, у порушення вимог п.1 ч.2 ст.171 КПК України, у клопотанні відсутнє обґрунтування необхідності арешту майна з огляду на те, що метою його застосування є збереження речових доказів, зокрема щодо відповідності кожного такого майна критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно зі ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

У постанові про визнання речовими доказами від 01 липня 2023 року зазначено лише, що вказані речі можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Разом з тим, ні у клопотанні, ні в постанові не конкретизовано, які відомості містять ці речі, що можуть бути використані як доказ, а також не зазначено, який факт чи обставини вони можуть підтвердити.

Також не обґрунтовано яким чином указані мобільні телефони використовувалися під час вчинення злочину, передбаченого ч.1 ст.309 КК України, та які сліди вони на собі зберегли.

Указані обставини не дають можливості слідчому судді перевірити можливість використання майна, на яке прокурор просить накласти арешт, як доказу у кримінальному провадженні відповідно до ч.2 ст.173 КПК України.

Також у клопотанні не зазначено фактичних даних щодо адреси власника вилученого майна, що позбавляє суд можливості виконати вимоги ч.1 ст.172 КПК України щодо судового виклику власника майна для розгляду даного клопотання.

Відповідно до ч.3 ст.172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

З урахуванням викладеного, дане клопотання про арешт майна підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків.

Керуючись ст. 2, 7, 131, 132, 170-173, 309, 370, 372 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого дізнавача СД ВП №1 Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_2 , погоджене прокурором Солом`янської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні №0000798, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01 липня 2023 року за ознаками вчинення кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.309 КК України, повернути прокурору та встановити строк в сімдесят дві години з моменту отримання копії ухвали для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Солом`янського

районного суду міста Києва ОСОБА_1