Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/7553/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 липня 2023 року Слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києві клопотання слідчого СВ управління поліції в метрополітені ГУ Національної поліції у м. Києві лейтенант поліції ОСОБА_6 , яке погоджене з прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0000006 від 09.01.2023 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 191, ч. 4 ст. 191 та ч. 5 ст. 191 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Чернігів, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , неодруженого, раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 191 та ч. 4 ст. 191 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

До Подільського районного суду м. Києва звернувся з клопотанням слідчий СВ управління поліції в метрополітені ГУ Національної поліції у м. Києві лейтенант поліції ОСОБА_6 , яке погоджене з прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0000006 від 09.01.2023 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 191, ч. 4 ст. 191 та ч. 5 ст. 191 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання обґрунтоване тим, що слідчим відділом УП в метрополітені ГУ Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке 09.01.2023 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000006, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 191, ч. 4 ст. 191та ч. 5 ст. 191 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що Наказом № 169-к від 30.08.2019 директора ОСОБА_7 комунального некомерційного підприємства «Київський міський центр крові» ОСОБА_4 , призначено на посаду лікаря-трансфузіолога.

В подальшому у березні, серпні-листопаді 2021 та червні 2022 ОСОБА_4 виконував обов`язки директора КНП «Київського міського центру крові»

Відповідно до додатку № 8 до колективного договору який був укладений між Комунальним некомерційним підприємством «Київським міським центром крові» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) тa Первинною профспілковою організацією комунального некомерційного підприємства «Київський міський центр крові» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації на 2020-2022 роки який схвалений конференцією трудового колективу Комунального некомерційного виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) протокол № 1 від 23.10.2020 року, а саме положення про преміювання та інші додаткові виплати працівникам комунального некомерційного підприємства «Київський міський центр крові» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської адміністрації ), а саме п. 3.4. Преміювання директора та заступникам директора здійснюється за погодженням (наказу) органу вищого рівня.

Відповідно до пункту 1.1. загальних положень Статуту Комунальне некомерційне підприємство «Київський міський центр крові» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі - Підприємство) є закладом охорони здоров`я, неприбутковим Підприємством, заснованим на комунальній власності територіальної громади міста Києва, віднесеним до сфери управління виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та підпорядкованим Департаменту охорони здоров`я виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)(далі-Департамент охорони здоров`я).

Засновником та власником Підприємства є територіальна громада міста Києва, від імені якої виступає Київська міська рада (далі Власник).

Відповідно ч. 3 ст. 18 КК України службовими особами є особи, які постійно, тимчасово чи за спеціальним повноваженням здійснюють функції представників влади чи місцевого самоврядування, а також постійно чи тимчасово обіймають в органах державної влади, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах чи організаціях посади, пов`язані з виконанням організаційно-розпорядчих чи адміністративно-господарських функцій, або виконують такі функції за спеціальним повноваженням, яким особа наділяється повноважним органом державної влади, органом місцевого самоврядування, центральним органом державного управління із спеціальним статусом, повноважним органом чи повноважною службовою особою підприємства, установи, організації, судом або законом.

Таким чином, в силу покладених на директора згідно Статуту КНП «Київський міський центр крові» виконавчого органу Київської міської ради, ОСОБА_4 наділений повноваженнями пов`язаними з виконанням організаційно - розпорядчих та адміністративно - господарських функцій, виконанням виробничо-господарської, соціально-побутової та іншої діяльності, забезпечує виконання завдань Підприємства передбачених чинним законодавством, статутом підприємства та контрактом.

Також, ОСОБА_4 , безпосередньо здійснюючи поточне управління (керівництво) зазначеним підприємством, будучи в силу своєї посади наділеним правомочністю управляти та розпоряджатися коштами та майном підприємства, діючи умисно, усвідомлюючи протиправність власних дій, шляхом зловживання своїм службовим становищем, заволодів коштами підприємства за наступних обставин.

Так, у невстановлений у досудовому розслідуванні дату та час у ОСОБА_4 , виник злочинний умисел спрямований на заволодіння чужого майна, шляхом зловживання особою своїм службовим становищем.

В подальшому ОСОБА_4 , перебуваючи у невстановленому досудовим розслідуванні місці, з метою реалізації злочинного умислу спрямованого на заволодіння коштами КНП «Київський міський центр крові», в порушені додатку № 8 до колективного договору який був укладений між Комунальним некомерційним підприємством «Київським міським центром крові» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) тa Первинною профспілковою організацією комунального некомерційного підприємства «Київський міський центр крові» видав наступні Накази на преміювання себе, як керівника КНП «Київський міський центр крові» без погодження органу вищого рівня, а саме: від 30.03.2021 № 126, 30.03.2021 № 127; 25.08.2021 № 511-к; 27.09.2021 № 581-к; 27.09.2021 № 582-к; 29.10.2021 № 639-к; 29.10.2021 № 640-к; 14.12.2021 № 749-к; 28.06.2022 № 297к/тр; 28.06.2022 № 298к/тр.

Реалізувавши злочинний умисел, ОСОБА_4 , заволодів у період часу з 30.03.2021 року по 28.06.2022 року грошовими коштами КНП «Київський міський центр крові» у загальній сумі 193 700 грн.

Згідно висновку експерта від 22.06.2023 №158/23 сума збитків, завдана КНП «Київський міський центр крові» внаслідок безпідставних виплат премій та надбавок директорам та премій заступникам директора КНП «Київський міський центр крові» у період 2021-2022 років, відповідно до аудиторського звіту від 15.11.2022 № 070-2-1-04/15, документально підтверджується в сумі 193 700 грн.

Таким чином, ОСОБА_4 , підозрюється у заволодінні чужого майна шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, тобто у вчинені кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 191 КК України.

Крім цього, ОСОБА_4 , перебуваючи у невстановленому досудовим розслідуванні місці, з метою реалізації злочинного умислу спрямованого на розтрату коштів КНП «Київський міський центр крові», в порушені додатку № 8 до колективного договору який був укладений між Комунальним некомерційним підприємством «Київським міським центром крові» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) тa Первинною профспілковою організацією комунального некомерційного підприємства «Київський міський центр крові» видав наступні Накази в період часу з 30.03.2021 по 28.06.2022 на преміювання своїх заступників ОСОБА_8 , та ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та Директора КНП ОСОБА_7 без погодження органу вищого рівня а саме: від 30.03.2021 № 126, 30.03.2021 № 127; 25.08.2021 № 510-к; 25.08.2021 № 511-к; 27.09.2021 № 581-к; 27.09.2021 № 582-к; 29.10.2021 № 639-к; 29.10.2021 № 640-к; 14.12.2021 № 749-к; 28.06.2022 № 297к/тр; 28.06.2022 № 298к/тр.

Реалізувавши злочинний умисел, ОСОБА_4 , розтратив у період часу з 30.03.2021 по 28.06.2022 року кошти КНП «Київський міський центр крові» у загальній сумі 375 236 грн.

Згідно висновку експерта від 22.06.2023 №158/23 сума збитків, завдана КНП «Київський міський центр крові» внаслідок безпідставних виплат премій та надбавок директорам та премій заступникам директора КНП «Київський міський центр крові» у період 2021-2022 років, відповідно до аудиторського звіту від 15.11.2022 № 070-2-1-04/15, документально підтверджується в сумі

375 236 грн.

Таким чином, ОСОБА_4 , підозрюється у розтраті чужого майна, у великих розмірах, в умовах воєнного стану, шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, тобто у вчинені кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України.

За результатами проведення досудового розслідування 28.06.2023 ОСОБА_4 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 191 та ч.4 ст. 191 КК України.

З урахуванням викладеного, а також наявністю обґрунтованої підозри у вчиненні відповідно до ст. 12 КК України тяжкого кримінального правопорушення, санкція за вчинення якого передбачає покарання від 5 до 8 років позбавлення волі з позбавленням права обіймати певні посади чи займатись певною діяльністю на строк до трьох років, орган досудового розслідування вважає, що відносно підозрюваного ОСОБА_4 необхідно обрати запобіжний захід у вигляді застави, оскільки обґрунтовано існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України та які вказують на те, що останній буде: незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженню; переховуватися від органу досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

У судовому засіданні прокурор вимоги клопотання підтримав, просив задовольнити. Під час розгляду клопотання надав додаткові пояснення щодо змісту та значення долучених до клопотання доказів.

Захисник ОСОБА_5 , з думкою якого погодився підозрюваний ОСОБА_4 , у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечував оскільки підозра є необґрунтованою, клопотання не містить жодного доказу на підтвердження існування зазначених у ньому ризиків, а розмір застави є непомірним для підозрюваного. Доводи сторони обвинувачення, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, не підтверджені.

Заслухавши пояснення учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали справи, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

Встановлені слідчим суддею обставини та правова кваліфікація.

Слідчим відділом УП в метрополітені ГУ Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке 09.01.2023 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000006, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 191, ч. 4 ст. 191 та ч. 5 ст. 191 КК України, процесуальне керівництво в якому здійнсюється Подільською окружно прокуратурою м. Києва.

За результатами проведення досудового розслідування 28.06.2023 ОСОБА_4 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 191 та ч.4 ст. 191 КК України.

Відповідно до ст. 12 КК України кримінальне правопорушення, в якому підозрюється ОСОБА_4 , віднесено до категорії тяжких злочинів, санкція за вчинення якого передбачає покарання від 5 до 8 років позбавлення волі з позбавленням права обіймати певні посади чи займатись певною діяльністю на строк до трьох років.

Мотиви і оцінка слідчого судді щодо клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави.

Запобіжні заходи є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження, які застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження (ч. 1, 2 ст. 131 КПК України).

Зі змісту ч. 1 ст. 177 КПК України вбачається, що запобіжні заходи можуть застосовуватись до особи, яка набула статусу підозрюваної або обвинуваченої у конкретному кримінальному провадженні.

Частиною 1 ст. 42 КПК України визначено, що підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276-279 цього Кодексу, повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, або особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок невстановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Згідно із ч. 1, 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити, зокрема, такі дії: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

- наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

- недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ч. 1 ст. 194 КПК України).

Щодо наявності обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінальних правопорушень.

Положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтованості підозри». Тому в оцінці цього питання слідчий суддя керується практикою Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.

Відповідно до усталеної практики ЄСПЛ визначення «обґрунтованої підозри» надано, зокрема, у рішенні «Fox, Campbell and Hartley v. The United Kingdom», згідно з яким «…існування обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Втім, що саме може бути розцінене як «обґрунтоване», буде залежати від усіх обставин справи» [15, § 32]. Таке формулювання ЄСПЛ надалі також підтверджено в таких його рішеннях, як «Нечипорук і Йонкало проти України», «Erdagoz v. Turkey», «Labita v. Italy», «Ilgar Mammadov v. Azerbaijan» та доповнено вказівкою на те, що «факти, які дають підставу для підозри, не мають бути такого ж рівня, як такі, що обґрунтовують засудження особи» [16, §§ 34, 36], і так само «висунення обвинувачення» [17, § 184].

На підтвердження причетності ОСОБА_4 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення, до клопотання додано матеріали, які досліджені у судовому засіданні, а саме копії: наказів про преміювання себе та директорів КНП «Київський міський центр крові» № 126 від 30.03.2021, № 127 від 30.03.2021; № 510-к від 25.08.2021; № 511-к від 25.08.2021; № 581-к від 27.09.2021; № 582-к від 27.09.2021; № 639-к від 29.10.2021; № 640-к від 29.10.2021; № 749-к від 14.12.2021; № 297к/тр від 28.06.2022; № 298к/тр від 28.06.2022, висновку експерта від 22.06.2023 №158/23 за результатами судово-економічної експертизи; аудиторський звіт від 15.11.2022 № 070-2-1-04/15; інші матеріалами кримінального провадження у своїй сукупності.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та остаточної кваліфікації дій ОСОБА_4 , виходячи із сукупності досліджених матеріалів, доданих до клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення підозрюваним інкримінованого йому кримінального правопорушення, за викладених у клопотанні обставин.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, слідчий суддя встановлює наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення на підставі наданих сторонами кримінального провадження доказів. Однак, захисник навів свою оцінку матеріалам, наданих до клопотання, та жодного доказу на спростування обґрунтованості підозри не надав.

Щодо наявності ризиків, передбачених статтею 177 КПК України та їх обґрунтованість.

Обґрунтовуючи клопотання про обрання запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_4 , слідчий послався на існування ризиків того, що він може: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

При визначенні імовірності переховування ОСОБА_4 від органів досудового розслідування та суду слідчий суддя враховує тяжкість покарання, що загрожує останньому у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, яке класифікується, як тяжкий злочини.

Співставлення можливих негативних наслідків для підозрюваного у вигляді його можливого ув`язнення у невизначеному майбутньому з можливим засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим безвідносно стадії кримінального провадження та характеру слідчих та процесуальних дій, які належить провести органу досудового розслідування.

У той же час, не може залишатися поза увагою суду, що Указом Президента України №64/2022 на території України починаючи з 24.02.2022 введено воєнний стан. Відповідно до п. 8 роз`яснень, наданих Верховним Судом у листі від 03.03.2022 № 1/0/2-22 «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану», зазначено, що оцінюючи ризики, які обґрунтовують доцільність застосування запобіжних заходів загалом та тримання під вартою зокрема, суд керується всіма наявними матеріалами клопотання про застосування (продовження) запобіжного заходу. Водночас як відповідний ризик суди мають ураховувати запровадження воєнного стану та збройну агресію.

Отже, слідчий суддя вважає, що, незважаючи на наявність стійких соціальних зв`язків, є достатня вірогідність того, що під важкістю відповідальності підозрюваний може переховуватися від органів слідства та суду, а отже наявний ризик, передбачений п.1 ч.1 ст.177 КК України.

При встановленні наявності цього ризику слідчий суддя враховує встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

Тобто, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Ризик впливу на свідків у даному кримінальному провадженні обґрунтовано тим, що підозрюваний під час досудового розслідування шляхом погроз, вмовляння, підкупу може схиляти свідків до дачі неправдивих показань, відмови від участі у кримінальному провадженні, що негативно вплине на хід досудового розслідування, крім того ознайомиться із матеріалами кримінального провадження, зокрема протоколами допитів свідків, де зазначені анкетні дані, місце проживання та реєстрації, місця роботи, тощо.

Крім того, ОСОБА_4 може вчинити ряд дій спрямованих на знищення або спотворення доказів у даному кримінальному провадженні, збір яких на даний час досудовим розслідуванням не завершено.

Недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків (ч. 1 ст. 182 КПК України).

Більш м`якими запобіжними заходами, у порівнянні з заставою, є: особисте зобов`язання та особиста порука.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України, на будь-якій стадії кримінального провадження, тобто як на стадії досудового розслідування, так і на стадії судового провадження.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного (стаття 178 КПК України).

Фактично, слідчий суддя повинен встановити, чи є запобіжний захід пропорційним для запобігання ризику або ризикам, на які вказує сторона обвинувачення, з метою захисту прав підозрюваного та дотримання принципу верховенства права.

Враховуючи характер та тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 та встановлені ризики, передбачені ст. 177 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку, що на цьому етапі кримінального провадження застосування підозрюваному іншого більш м`якого запобіжного заходу, ніж застава, не зможе запобігти ризикам кримінального провадження, у тому числі належного виконання підозрюваним процесуальних обов`язків.

Щодо розміру застави.

Розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та встановлених ризиків, передбачених статтею 177 КПК України. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього (ч. 4 ст. 182 КПК України).

Відповідно до п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину, визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У рішенні «Мангурас проти Іспанії» від 20.11.2010 ЄСПЛ зазначив, що гарантії, передбачені п. 3 ст. 5 Конвенції, покликані забезпечити не компенсацію втрат, а, зокрема, явку обвинуваченого на судове засідання. Таким чином, сума (застави) повинна бути оцінена враховуючи самого обвинуваченого, його активи та його взаємовідносини з особами, які мають забезпечить його безпеку, іншими словами, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри (впевненості) при якому перспектива втрати застави, у випадку відсутності на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб унеможливити перешкоджання особою встановленню істини у кримінальному провадженні. При цьому має бути враховано наявність грошових засобів у обвинуваченого.

Отже, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати утримувала б підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки.

Дослідивши матеріали клопотання щодо розміру застави слідчий суддя вважає, що доводи слідчого, викладені у клопотанні, та пояснення прокурора, надані у судовому засіданні, про спроможність підозрюваного внести заставу у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто 407 968,00 грн, є неспівмірним із встановленими під час розгляду клопотання обставинами.

Водночас внесення застави у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 53 680,00 грн, на думку слідчого судді, з урахуванням майнового стану підозрюваного та обставин вчинення кримінального правопорушення, не порушує принцип пропорційності, не є явно непомірною для нього. Проте вона є значною та, на думку слідчого судді, цілком здатною забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та виконанням покладених на нього процесуальних обов`язків.

При цьому, слідчий суддя також враховує, що метою застави має бути забезпечення процесуальних обов`язків і попередження ризиків, а не штрафну чи каральну функцію, що вплине не тільки на підозрюваного, але і на життя членів його родини.

З метою мінімізації ризиків, встановлених у судовому засіданні, а також запобігання позапроцесуальній поведінці підозрюваного, у разі внесення застави наявні підстави покладення на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, необхідність покладення яких доведена стороною обвинувачення.

З огляду на викладене, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді застави підлягає частковому задоволенню.

Враховуючи вимоги ч. 7 ст. 194 КПК України, наявні підстави для визначення строку дії обов`язків, покладених слідчим суддею, у разі внесення застави, до 28.08.2023 в межах строку досудового розслідвання.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 176, 177, 178, 182, 194 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого СВ управління поліції в метрополітені ГУ Національної поліції у м. Києві лейтенант поліції ОСОБА_6 , яке погоджене з прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0000006 від 09.01.2023 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 191, ч. 4 ст. 191 та ч. 5 ст. 191 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно ОСОБА_4 - задовольнити частково.

Застосувати відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 191 та ч. 4 ст. 191 КК України, запобіжний захід у виді застави.

Визначити розмір застави у межах у межах 20 (двадцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 53 680 (п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят) гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок: UA1012089, банк отримувача - ДКСУ, м. Київ, код ЄДРПОУ - 26268059, МФО - 820172, призначення платежу: застава, № ухвали суду, прізвище, ім`я, по батькові платника застави, зобов`язавши підозрюваного внести заставу протягом п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави, а саме до 09 липня 2023 року включно, або забезпечити внесення іншою фізичною чи юридичною особою визначеної суми коштів у національній грошовій одиниці.

Покласти на підозрюваного наступні обов`язки:

прибувати за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду на їх першу вимогу, а в разі неможливості прибути за викликом у призначений строк - заздалегідь повідомити про це зазначених осіб;

не відлучатися із м. Києва, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

утримуватися від спілкування із співробітниками, які фактично працюють на даний час, а також працювали у період з 30.08.2019 по 28.06.2022 р.р. в КНП «Київський міський центр крові», свідків, які будуть встановленні та допитані в подальшому у кримінальному провадженні та інших підозрюваних у даному кримінальному провадженні;

Термін дії обов`язків, покладених слідчим суддею, а також строк дії ухвали визначити до 28 серпня 2023 року

Роз`яснити підозрюваному що у разі невнесення застави, а також, якщо підозрюваний належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвалу передати на виконання до органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного, про що повідомити слідчого та прокурора.

Контроль на виконанням ухвали покласти на процесуального прокурора у кримінальному провадженні.

Ухвала про застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення. Подача апеляційної скарги не зупиняє дію ухвали суду.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1