Справа № 595/910/23
Провадження № 1-кс/595/332/2023
У Х В А Л А

30 травня 2023 року м. Бучач

Слідчий суддя Бучацького районного суду Тернопільської області ОСОБА_1 , вивчивши клопотання прокурора Бучацької окружної прокуратури Тернопільської області ОСОБА_2 , подане в межах кримінального провадження № 0000151, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26 травня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.246 КК України, про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:

29 травня 2023 року до Бучацького районного суду надійшло клопотання прокурора Бучацької окружної прокуратури ОСОБА_2 , в якому вона просить накласти арешт на 5 колод дерева породи «Ясен», а саме: колоду №1, довжиною 3,40 м; колоду №2, довжиною 0,84 м; колоду №3, довжиною 0,72 м; колоду №4, довжиною 0,35 м; колоду №5, довжиною 0,39 м; автомобіль марки «ВАЗ», д.н.з. НОМЕР_1 бежевого кольору; 10 колод дерева породи «Ясен» із різними розмірами та діаметрами, які знаходилися у вантажному відділенні вищевказаного автомобіля; рукавицю, яка із внутрішньої сторони зеленого кольору, а із зовнішньої червоно-жовтого та зелено-синього кольору, а також один круговий зріз дерева породи «Ясен».

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про наявність підстав для повернення клопотання прокурора для усунення недоліків, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Санкція частини 1 статті 246 КК України передбачає покарання за незаконну порубку дерев або чагарників у лісах, захисних та інших лісових насадженнях, перевезення, зберігання, збут незаконно зрубаних дерев або чагарників, що заподіяли істотну шкоду.

Клопотання прокурора та додані до такого матеріали не містять даних про те, що шкода, заподіяна кримінальним провадженням є істотною, що складає об`єктивну сторону кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, що в свою чергу викликає сумнів щодо наявності в даному випадку обґрунтованої підозри у вчиненні саме кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.246 КК України.

Крім того, слід зазначити, що згідно приписів ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора, крім іншого, повинно містити перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.

Так, в клопотанні прокурор просить накласти арешт на колоди дерев породи «Ясен», зазначає про те, що постійним лісокористувачем лісового масиву де сталася рубка є відокремлений підрозділ «Львівська дистанція захисних лісонасаджень» Державного територіально-галузевого об`єднання «Львівська залізниця», що знаходиться у с.Трибухівці Чортківського району Тернопільської області, зазначаючи, що власником та розпорядником природних ресурсів на земельній ділянці (лісів) є відокремлений підрозділ «Львівська дистанція захисних лісонасаджень» Державного територіально-галузевого об`єднання «Львівська залізниця», проте конкретних фактів і доказів, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження лісовим господарством таким майном, як того вимагає зміст ст. 171 КПК України, до матеріалів справи не долучає.

Окрім того, прокурор зазначає, що транспортний засіб марки «ВАЗ», д.н.з. НОМЕР_2 , перебував у користуванні ОСОБА_3 , жителя АДРЕСА_1 , втім докази на підтвердження факту володіння, користування чи розпорядження вказаним автомобілем ОСОБА_3 , в матеріалах справи відсутні, як і докази того, кому саме належить такий т/з.

Крім того, відповідно до вимог ч.1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю власника майна. Однак прокурором у клопотанні не зазначено, окрім адреси ОСОБА_3 , контактних даних (номера телефону, адреси електронної пошти) власників (володільців) майна, що фактично позбавляє слідчого суддю в повній мірі дослідити докази, якими обґрунтовано доводи клопотання та прийняти рішення по справі.

Слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк у сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Виходячи з наведеного вище, приходжу до висновку, що в даному випадку органом досудового розслідування не було доведено, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, що може бути підставою для застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, питання щодо накладення арешту внесено без дотримання вимог кримінального процесуального законодавства, у зв`язку з чим таке підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст.171, 172, 309 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Бучацької окружної прокуратури Тернопільської області ОСОБА_2 , подане в межах кримінального провадження № 0000151, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26 травня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.246 КК України, про арешт майна повернути прокурору, встановивши строк в сімдесят дві години для усунення таких, який рахувати з моменту отримання копії даної ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1