25.04.2023 Справа № 756/5017/23
Справа №756/5017/ 23
Провадження №1-кс/756/977/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 квітня 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Оболонського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , перекладача ОСОБА_6 , розглянувши матеріали клопотання старшого слідчого СВ Оболонського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР №0001534 від 18.04.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 cт. 185 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився у м. Шамкір Республіки Азербайджан, громадянина республіки Азербайджан, з неповною середньою освітою, який не працює, не одружений, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ; проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше неодноразово судимого, останній раз 12.12.2022 вироком Деснянського районного суду м. Києва за ч. 2 ст. 185 КК України, із застосуванням ст.ст. 71, 70 КК України, до покарання у виді позбавлення волі на строк 2 роки 3 місяці,

УСТАНОВИВ:

У провадженні СВ Оболонського УП ГУ НП у місті Києві перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001534 від 18.04.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 cт. 185 КК України.

20.04.2023 року старший слідчий СВ Оболонського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 , за погодженням із прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , звернувся до Оболонського районного суду м. Києва з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 із визначенням застави у розмірі 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В обґрунтування поданого клопотання слідчий зазначив, що 18.04.2023 року приблизно о 18 год. 16 хв., ОСОБА_5 , знаходячись у магазині «Аврора», розташованому за адресою: м. Київ, пр. Степана Бандери, 16-Б, в умовах воєнного стану, шляхом вільного доступу, діючи таємно, умисно, з корисливих мотивів, бажаючи збагатитись за рахунок чужого майна, взяв зі столу підсобного приміщення мобільний телефон у корпусі бежевого кольору марки «Redmi», ІМЕІ: НОМЕР_1 , із Micro SD-карткою, об`ємом 16 Gb, вартістю 8000 гривень та сім-картою мобільного оператора «Лайф» НОМЕР_2 , який належить потерпілій ОСОБА_8 , та помістив його до лівої кишені курточки, в яку був одягнений на той час, після чого пішов із місця вчинення кримінального правопорушення.

Виконавши всі дії, які ОСОБА_5 , вважав необхідними для доведення кримінального правопорушення до кінця, вийшов за межі магазину із викраденим майном, однак кримінальне правопорушення не було доведено до кінця, оскільки був затриманий.

Внаслідок вчинення кримінального правопорушення, у разі доведення його до кінця, ОСОБА_5 міг спричинити потерпілій ОСОБА_8 майнову шкоду на суму 8000,00 грн. Слідчим зазначено, що застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обумовлюється відповідними ризиками, передбаченими ст.177 КПК України, а саме тим, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні замаху на тяжкий злочин, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 8 років, у зв`язку з чим останній, усвідомлюючи тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винуватим, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, незаконно впливати на потерпілу та свідків у кримінальному провадженні, а також вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки ОСОБА_5 офіційно не працює, не має постійного джерела доходу.

Слідчим зазначено, що незастосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою унеможливить запобігання вказаним ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, у зв`язку з чим існує необхідність у застосуванні до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням застави у вигляді 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Прокурор у судовому засіданні підтримала клопотання з викладених у ньому підстав. Зазначила, що інші запобіжні заходи не зможуть запобігти ризикам, передбаченим п.п.1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні замаху на тяжкий злочин, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, не працює та не має джерела доходів, не має стійких соціальних зв`язків, не зареєстрвоаний у м. Києві, проживає в орендованій квартирі, згоди власника на перебування підозрюваного під домашнім арештом у вказаній квартирі за фактичним місцем проживання не надано. Під час затримання підозрюваного в порядку ст. 208 КПК України був присутній перекладач, підозрюваному були роз`яснені права та обов`язки, підстави затримання, про що останній розписався у протоколі затримання.

Захисник у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, зазначив про недоведеність стороною обвинувачення ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. Під час затримання його підзахисного було порушено право останнього на захист, оскільки був відсутній перекладач. Особа, присутня під час затримання, не мала відповідної освіти та не здійснювала належний переклад на азербайджанську мову. Мобільний телефон було вилучено не під час особистого обшуку підозорюваного, як передбачають норми ст. 208 КПК України, а під час огляду місця події, що є порушенням діючого кримінального процесуального законодавства. Просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід, не повязаний з триманням під вартою, або застосувати заставу, як альтернативний запобіжний захід, у мінімальному розмірі, визначеному КПК України для тяжких злочинів.

Підозрюваний у судовому засіданні зазначив, що дійсно намагався викрасти телефон, бо потрібні були гроші. Підстави подальшого затримання, права та обов`язки йому були роз`яснені та зрозумілі. Наміру переховуватися від слідства та суду не має, проживає у квартирі з дівчиною.

Вислухавши учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.

У провадженні СВ Оболонського УП ГУ НП у місті Києві перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001534 від 18.04.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 cт. 185 КК України.

18.04.2023 ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

19.04.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Пунктом 5 частини 2 статті 183 КПК України передбачено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується наступними матеріалами, а саме: протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення (або таке, що готується) від 18.04.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 18.04.2023; протоколом затримання ОСОБА_5 від 18.04.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 18.04.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 18.04.2023; протоколом огляду відеозапису з камер спостереження від 19.04.2023; протоколом допиту потерпілої ОСОБА_8 від 18.04.2023.

Таким чином, зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні слідчого та доданих до нього матеріалах.

Враховуючи те, що слідчий суддя на даному етапі кримінального провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні слідчого та доданих до нього матеріалах дані, на думку слідчого судді, існує достатньо підстав для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Фактів і інформації, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_5 до вчинення вищевказаного кримінального правопорушення, в клопотанні слідчого та доданих до нього матеріалах міститься достатньо для висновку про обґрунтованість повідомленої йому підозри.

Статтею 178 КПК України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, зокрема, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію, майновий стан та наявність судимостей у підозрюваного; дотримання підозрюваним умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення.

Вирішуючи питання доцільності застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність соціальних зв`язків, те, що останній підозрюється у вчиненні замаху на тяжкий злочин, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, офіційно не працює, раніше судимий, зокрема, за вчинення злочинів проти власності, є громадянином іншорї держави, не має зареєстрованого місця проживання та стійких соціальних зв`язків в м. Києві. Крім того, ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва від 20.02.2023 щодо ОСОБА_5 застосовувся запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту в рамках кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0000225 від 21.01.2023 за ч. 4 ст. 185 КК України. Наразі обвинувальний акт відносно ОСОБА_5 у даному кримінальному провадженні скеровано до Дніпровського районного суду м. Києва до розгляду, що підтверджуєтья ухвалою судді Дніпровського районного суду м. Києва від 01.03.2023, оприлюдненою в Єдиному державному реєстрі судових рішень (посиланням - https://www.reestr.court.gov.ua/Review/109320498).

У зв`язку з наведеним, слідчий суддя приходить до висновку про існування ризиків того, що підозрюваний може у подальшому переховуватися від органів досудового слідства та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, у зв`язку з чим застосування щодо підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, зокрема домашнього арешту, не зможе запобігти вказаним ризикам.

При цьому слідчий суддя враховує також практику Європейського Суду з прав людини, згідно якої небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися, зокрема, суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками.

Разом з тим, слідчий суддя вважає недоведеним у судовому засіданні ризику незаконного впливу з боку підозрюваного на потерпілу та свідків у цьому кримінальному провадженні, адже сама лише обізнаність підозрюваного про місце проживання вказаних осіб не доводить існування такого ризику.

Таким чином, з метою запобігання вищевказаним ризикам, передбаченим п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів.

Щодо тверджень захисника про порушення права підозрюваного на захист під час затрммання в порядку ст. 208 КПК України з огляду на відсутність кваліфікованого перекладача та нездійснення належного перекладу та, як наслідок, нероз`яснення підозрюваному прав та обов`язків та підстав затримання, слідчий суддя зазначає наступне.

Статтею 208 КПК України передбачено, що уповноважена службова особа має право без ухвали слідчого судді, суду затримати особу, підозрювану у вчиненні злочину, за який передбачене покарання у виді позбавлення волі, зокрема у випадках: якщо цю особу застали під час вчинення злочину або замаху на його вчинення; якщо безпосередньо після вчинення злочину очевидець, в тому числі потерпілий, або сукупність очевидних ознак на тілі, одязі чи місці події вказують на те, що саме ця особа щойно вчинила злочин.

Право на безоплатний переклад у разі, якщо обвинувачений не розуміє мови, яка використовується в суді, або не розмовляє нею, є одним спеціальних елементів права на справедливий суд, яке гарантовано ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Частиною 4 статті 208 КПК України передбачено, що уповноважена службова особа, що здійснила затримання особи, повинна негайно повідомити затриманому зрозумілою для нього мовою підстави затримання та у вчиненні якого злочину він підозрюється, а також роз`яснити право мати захисника, отримувати медичну допомогу, давати пояснення, показання або не говорити нічого з приводу підозри проти нього, негайно повідомити інших осіб про його затримання і місце перебування відповідно до положень статті 213 цього Кодексу, вимагати перевірку обґрунтованості затримання та інші процесуальні права, передбачені цим Кодексом.

Вказане положення кореспондується зі ст. 29 КПК України, відповідно до якої особа повідомляється про підозру у вчиненні кримінального правопорушення державною мовою або будь-якою іншою мовою, якою вона достатньо володіє для розуміння суті підозри у вчиненні кримінального правопорушення.

Крім того, згідно з приписами ч. 12 ст. 615 КПК України, дізнавач, слідчий, прокурор забезпечує участь перекладача для перекладу пояснень, показань або документів підозрюваного, потерпілого за першої можливості. За наявності обставин, що унеможливлюють участь перекладача у кримінальному провадженні, дізнавач, слідчий, прокурор має право особисто здійснювати переклад пояснень, показань або документів, якщо він володіє однією з мов, якими володіє підозрюваний, потерпілий.

Так, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчим суддею було встановлено, що підозрюваному під час затримання було роз`яснено права та обов`язки, підстави затримання, про що він поставив власноручний підпис у протоколі затримання та підтвердив у судовому засіданні. Переклад йому частково здійснювався присутнім перекладачем на азербайджанську мову та слідчим на російську, якою підозрюваний вільно володіє.

З урахуванням наведеного, слідчий суддя приходить до висновку, що під час затримання слідчим не було порушено процедуру затримання підозрюваного або якимось іншим чином обмежено останнього у користуванні та реалізації його прав.

Також слідчий суддя враховує, що обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках та за встановленою процедурою. Обираючи підозрюваному запобіжний захід, суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права останнього, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, зокрема прав потерпілого у даному кримінальному провадженні.

При визначенні розміру застави, як альтернативного запобіжного заходу, наряду з положеннями ст.ст.182,183 КПК України, слідчий суддя враховує практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави буде достатнім стимулюючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкодити встановленню істини у кримінальному провадженні.

Таким чином, враховуючи тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному ОСОБА_5 за інкримінований злочин, характер та обставини його вчинення, особу та майновий стан підозрюваного, беручи до уваги вимоги кримінального процесуального закону щодо помірності застави як альтернативи триманню під вартою, яка не повинна бути заздалегідь непомірною для підозрюваного та призводити до неможливості її виконання, слідчий суддя вважає, що застава у розмірі, передбаченому п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, а саме: у розмірі тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 80 520,00 грн., з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, зможе забезпечити виконання підозрюваним ОСОБА_5 покладених на нього обов`язків.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 176-177, 183, 184, 193, 194 КПК України, слідчий

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ Оболонського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР №0001534 від 18.04.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 cт. 185 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , задовольнити частково.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Київський слідчий ізолятор» строком на 60 днів, по 16.06.2023 включно.

Визначити розмір застави у розмірі тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 80 520 (вісімдесят тисяч п`ятсот двадцять) гривень 00 копійок, у разі внесення якої звільнити ОСОБА_5 з-під варти.

Підозрюваний ОСОБА_5 або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

У разі внесення застави звільнити підозрюваног о ОСОБА_5 з-під варти та покласти на нього такі обов`язки:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду;

2) повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання;

3) не відлучатися з м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, визначити по 16.06.2023 включно.

У разі внесення застави заставодавцем покласти на нього обов`язки із забезпечення належної поведінки підозрюваного ОСОБА_5 , його явки за викликом до слідчого, прокурора, суду.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, він вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави та зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Повний текст ухвали виготовлено та оголошено 25.04.2023 о 17 год. 30 хв.

Слідчий суддя ОСОБА_1