Справа № 382/1371/23
Провадження № 1-кс/382/81/23
У Х В А Л А

Іменем України

22 серпня 2023 року

Слідчий суддя Яготинського районного суду Київської області ОСОБА_1 , розглянувши скаргу ОСОБА_2 в особі адвоката ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових рохслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Яготинського районного суду Київської області надійшла скарга ОСОБА_2 в особі адвоката ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових рохслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення, з котрої вбачається, що 11.08.2023 представником ОСОБА_2 було подано до відділення поліції № 2 Бориспільського РУП ГУ НП Київської області заяву про вчинення кримінального правопорушення, а саме - незаконне заволодіння належним ОСОБА_2 на праві власності транспортним засобом: автомобілем марки «SSANG YONG ACTION» д.н.з. НОМЕР_1 .

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України, - слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

За таких обставин, відомості про кримінальне правопорушення, про яке було вказано в заяві, поданій 11.08.2023 представником ОСОБА_2 повинні бути внесеними до Єдиного реєстру досудових розслідувань не пізніше 12.08.2023, а витяг повинен бути наданий, відповідно, не пізніше 13.08.2023.

Станом на 16.08.2023 відомості про кримінальне правопорушення, про яке йдеться в заяві, поданій 11.08.2023 представником ОСОБА_2 , до Єдиного реєстру досудових розслідувань не внесені.

Відповідно до п. 8 Розділу 1 «Загальні положення Глави І «Основні засади ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань» Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генеральної прокуратури від 30.06.2020 за № 298, - реєстраторами Єдиного реєстру досудовихрозслідувань є ... слідчі органів поліції...

Указана бездіяльність порушує встановлений процесуальний порядок, наслідком чого є обмеження ОСОБА_2 у захисті права власності.

Порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування визначений главою 26 КПК України. Так, ч.І ст.303 КПК України закріплений вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування. Зокрема, у відповідності до п.1 4.1 ст.303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржена така бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст.304 КПК України, - скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачеш ч. 1 ст. 303 КПК України, можуть бути подані особою протягом 10 днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Представнику ОСОБА_2 стало відомо про бездіяльність, яка виявилася у не внесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей, зазначених у заяві, поданій 11.08.2023 представником ОСОБА_2 , лише 16.08.2023 (після відповідного звернення до зазначеного відділу поліції з вимогою шодо отримання витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань). Тому, строк подання скарги на бездіяльність працівників органу досудовго розслідування розпочинається 17.08.2023 та закінчується 26.08.2023.

В усному порядку працівники поліції пояснили указану бездіяльність, тим що 25.07.2023 слідчим суддею Яготинського районного суду Київської області у справі з єд.ун. № 382/1187/23 було постановлено ухвалу, за замістом якої ОСОБА_2 було відмовлено у задоволенні скарги на бездіяльність начальника ВП № 2 Бориспільського РУП в Київські області.

Скаржник уважає за необхідне закцентувати увагу слідчого судді на тому, що предметом розгляду у праві з єд.ун. № 382/1187/23 була заява, яка була подана ОСОБА_2 13.04.2023, і яка не містила достатніх елементів, які б відмежовували вказану заяву, за предметом звернення, від заяв, які сприймаються як звернення громадян.

11.08.2023 представником ОСОБА_4 було подано до ВП № 2 Бориспільського РУП Київської області заяву, яка містить всі елементи, що притаманні заявам про вчинення кримінальних правопорушень, і тому посилання на судове рішення від 25.07.2023 у справі з єд.ун. № 382/1187/23 у даному випадку є нерелевантним.

Враховуючи невиконання органом досудового розслідування положень ст.214 КПК України, що в свою чергу свідчить про різне бачення/тлумачення учасниками процесуальних норм права, скаржник уважає, що слідчий суддя повинен надати оцінку таким взаємовідносинам як в процесуальному аспекті, так і в частині обґрунтованості поданої до правоохоронного органу заяви.

Слідчий після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Тобто, стадія ініціювання кримінального провадження є важливою для виконання його завдань, зазначених в ст. 2 КПК України, і покликана з одного боку забезпечити оперативне реагування на кожне повідомлення про злочин, що є гарантією швидкого та повного його розкриття, притягнення винних до відповідальності.

Ь зазначеного вище слідує, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про вчинення кримінального правопорушення. Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є існування об єктивних даних, які дійсно свідчать про наявність ознак відповідного злочину.

Зі змісту заяви , поданої 11.08.2023 представником ОСОБА_2 до відділення поліції № 2 Бориепільеького РУП ТУ НП Київської вбачається, що у ній, серед іншого, викладені обставини про ймовірне вчинення злочину ОСОБА_5 - незаконне заволодіння транспортним засобом (автомобілем марки «SSANG YONG ACTION» д.н.з. НОМЕР_1 , право власності на який належить ОСОБА_2 .

Враховуючи факти викладені в заяві, скаржник зазначає про необхідність внесення до ЄРДР відповідних відомостей про вчинене кримінальне правопорушення на підставі заяви, поданої 11.08.2023 від імені та в інтересах ОСОБА_2 її представником.

На підставі викладеного вище та керуючись ст. 11, 117, 214, 303, 304 КПК України, представник ОСОБА_2 - адвокат ОСОБА_3 просить зобов`язати слідчого відділення поліції № 2 Бориспільського РУП ГУ НП Київської області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про вчинене кримінальне правопорушення на підставі заяви, поданої 11.08.2023 від імені та в інтересах ОСОБА_2 її предетавником. Витребувати на період розгляду даної скарги від відділення поліції № 2 Бориспільського РУП ГУ НП у Київські області заяву, подану 11.08.2023 від імені та в інтересах ОСОБА_2 її представником та всі документи, що були створені працівниками поліції при її опрацюванні.

Дослідивши скаргу, слідчий суддя встановив наступне.

Згідно із положеннями ст. 24 КПК України, які узгоджуються з приписами ст. 55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому КПК України.

Підстави та порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача та прокурора під час досудового розслідування врегульовано гл. 26 КПК України.

Пунктом 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Європейський суд з прав людини в пункті 24 рішення по справі «Сокуренко і Стригун проти України» від 20.07.2006 року вказав, що фраза «встановлений законом» стосується не лише правової основи самого існування «суду», але й дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність.

Таким чином, згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини такий суд має бути утворений безпосередньо на підставі закону, діяти в законному складі в межах своєї предметної, функціональної та територіальної юрисдикції.

З урахуванням цього, слід застосовувати аналогію закону на підставі ст.. 7 КПК України і враховувати положення ч. 1 ст. 21 КПК України про те, що кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

Відповідно до ст. 306 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - слідчим суддею Вищого антикорупційного суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими ст. ст. 318-380 цього Кодексу, з урахуванням положень цієї глави.

Зі змісту положень норм статей гл. 26 р. ІІІ КПК України випливає, що територіальну підсудність скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора не визначено.

Однак, відповідно до норм КПК України заяви, скарги під час досудового розслідування розглядає слідчій суддя місцевого суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування. Таким чином, з урахуванням положень ч. 6 ст. 9 КПК України зазначене правило слід застосовувати і до розгляду скарг та клопотань, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом (лист Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ за № 223-558/0/4-13 від 05.04.2013 року). Зазначені висновки викладено і в пункті 3 Постанови Пленуму ВСУ № 6 від 04.06.2010 року, відповідно до якого, місцем розташування органу або роботи посадової особи слід вважати юридичну адресу такого органу.

Аналогічна за своїм змістом позиція міститься і у листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Щодо окремих питань здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю в кримінальному провадженні» (вих. № 223-1650/0/4-16 від 16 червня 2016 року).

Така ж позиція щодо територіальної підсудності міститься і у листі голови Касаційного кримінального суду № 176/0/158-21 року від 16 березня 2021 року, в якому зазначено, що під час визначення територіальної підсудності відповідного органу досудового розслідування Національної поліції необхідно керуватись вимогами кримінального процесуального законодавства та відповідними положеннями законодавства, яке визначає правовий статус та структуру правоохоронного органу, до складу якого мають входити відповідні органи (підрозділи) досудового розслідування.

Згідно із Законом України «Про внесення зміни до Закону України «Про судоустрій і статус суддів", щодо територіальної юрисдикції місцевих судів на території України до прийняття закону щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів» від 03 листопада 2020 року, № 950-IX, який набрав чинності 10 грудня 2020 року, Розділ XII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» доповнено пунктом 3-1 такого змісту: «3-1. До набрання чинності законом України, щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів» від 17 липня 2020 року № 807-IX, але не пізніше 01 січня 2022 року».

У випадку не створення в територіальному (відокремленому) підрозділі (управлінні/відділ/відділенні) Національної поліції відповідного (відокремленого) органу досудового розслідування слідчі Національної поліції мають звертатись не до тих місцевих судів, у межах територіальної юрисдикції яких розташовані службові приміщення Національної поліції в адміністративних будівлях, а до тих місцевих судів, у межах територіальною юрисдикції яких розташовані територіальні підрозділи Національної поліції, в яких створені відповідні (відокремлені) органи досудового розслідування.

Внаслідок реформування органів поліції, що відбулось на початку 2021 року, було змінено структуру територіальних підрозділів Головного управління поліції в Київській області.

Згідно офіційних даних /офіційний сайт Національної поліції України /https://kv.npu.gov.ua/about/struktura/struktura/ у Київській області створено сім районних управлінь поліції, серед яких Бориспільське районне управління поліції ГУ НП в Київській області, до складу якого входять два відділення поліції, у тому числі відділення поліції № 2 (м. Яготин).

Водночас, у складі Відділення поліції № 2 Бориспільського РУП ГУ НП в Київській області відсутній слідчий підрозділ.

Згідно з положеннями ст. 38 КПК України органами досудового розслідування (органами, що здійснюють дізнання і досудове слідство) є: 1) слідчі підрозділи: а) органів Національної поліції; б) органів безпеки; в) органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства; г) органів Державного бюро розслідувань; 2) підрозділи детективів, підрозділ внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України.

Тобто, чинний кримінальний процесуальний закон визначає органами досудового розслідування не службових осіб - слідчих цих органів досудового розслідування, а відповідні державні установи - слідчі підрозділи та підрозділи детективів.

Пунктом 8 розділу 1 Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затверджений Наказом Генерального прокурора 30.06.2020 року № 298, визначено реєстраторами Реєстру досудових розслідувань: - прокурорів, у тому числі керівників органів прокуратури; - керівників органів досудового розслідування; - керівників органів дізнання; - слідчих органів поліції, безпеки, органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства, та органів Державного бюро розслідувань; детективів підрозділів детективів та внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України (далі - Національне бюро), уповноважені здійснювати досудове розслідування кримінальних правопорушень; - дізнавачів підрозділів дізнання органів поліції, безпеки, органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства, та органів Державного бюро розслідувань, а також уповноважені особи інших підрозділів зазначених органів, уповноважені в межах компетенції, передбаченої КПК України, здійснювати досудове розслідування кримінальних проступків (далі - уповноважені особи інших підрозділів).

Як видно зі змісту скарги, ОСОБА_2 в особі адвоката ОСОБА_3 , оскажуються дії слідчого ВП № 2 Бориспільського РУП ГУ НП в Київській області, проте при Яготинському ВП №2 Бориспільського РУП ГУ НП в Київській області, слідчий відділ відсутній.

Враховуючи, що слідчий відділ Бориспільського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області розташований на території, яка не відноситься до територіальної юрисдикції Яготинського районного суду Київської області, слідчий суддя вважає, що скарга ОСОБА_2 в особі адвоката ОСОБА_3 не підлягає розгляду слідчим суддею Яготинського районного суду Київської області.

Заяви, клопотання, скарги у кримінальних провадженнях на стадії досудового розслідування, які подані до суду (слідчим суддям) з порушенням правил підсудності, не вирішуються шляхом зміни підсудності судом та/або закриття судового провадження.

При цьому, ст. 34 КПК України суди не наділено повноваженнями направляти такі заяви, клопотання, скарги для розгляду з одного суду першої інстанції до іншого.

Відповідно до ч. 3 ст. 19 КПК України закони та інші нормативно-правові акти України, положення яких стосуються кримінального провадження, повинні відповідати цьому Кодексу.

При здійсненні кримінального провадження не може застосовуватися закон, який суперечить цьому Кодексу. Згідно з ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу.

За таких обставин, враховуючи, що в межах територіальної юрисдикції Яготинського районного суду Київської області відсутній орган досудового розслідування, як слідче відділення та враховуючи вимоги ч.1 ст.214 КПК України, де саме слідчий чи прокурор невідкладно, але не пізніше 24 години після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування. При цьому, слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, тому за таких обставин, суд вбачає підстави для застосування норми п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України щодо повернення скарги, яка не підлягає розгляду в цьому суді.

Ураховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що скаргу ОСОБА_2 в особі адвоката ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових рохслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення, слід повернути особі, яка її подала, що не позбавляє заявника права на звернення до відповідного слідчого судді, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Керуючись ст. 304 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Повернути скаргу ОСОБА_2 в особі адвоката ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду Київської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1