Провадження № 1-кс/686/6810/23
УХВАЛА

Іменем України

11 серпня 2023 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду клопотання начальника відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Спеціалізованої екологічної прокуратури Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000203 від 05.07.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 365 КК України,

ВСТАНОВИВ:

10.08.2023 року начальник відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Спеціалізованої екологічної прокуратури Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду з клопотанням про накладення арешту на майно, яке було вилучено 09.08.2023 року під час проведення санкціонованого обшуку на підставі ухвали слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду за смісцем проживання голови Сатанівської селищної ради, Хмельницького району, Хмельницької області ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на два предмети, що схожі на ножі у чохлах з метою забезпечення збереження речових доказів, запобігання можливості пошкодження, псування, знищення чи відчуження такого майна.

Прокурор, будучи належним чином повідомленим про дату та час розгляду клопотання у судове засідання не з`явився, зазначив про розгляд за його відсутності, вимоги підтримав.

Згідно ч.2 ст. 172 КПК України з метою забезпечення арешту майна виклик власника майна не здійснювався.

Як вбачається з матеріалів клопотання досудовим розслідуванням встановлено, що Слідчими першого слідчого відділу (з дислокацією у м. Хмельницькому) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000203 від 05.07.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого 3 ст. 365 КК України.

Дане кримінальне провадження зареєстровано на підставі матеріалів оперативного відділу у м. Хмельницькому Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому.

Процесуальне керівництво у кримінальному провадженні здійснюється групою прокурорів відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Спеціалізованої екологічної прокуратури Офісу Генерального прокурора.

Досудовим розслідуванням встановлено, що посадові особи Сатанівської селищної ради 03.10.2022 заключили із ПП «Спорт Прогрес» договір № 08/22 «Про закупівлю робіт» на суму 31 543 204 грн., з метою проведення робіт з відновлення та підтримання сприятливого гідрологічного режиму та санітарного стану річки Збруч, із влаштуванням рекреаційних зон в її заплаві та з одночасною рекультивацією порушених земель на частині території Сатанівської селищної ради, Хмельницького району, Хмельницької області, а саме по вул. Бузковій та Курортній вздовж річки Збруч. При цьому встановлено, що вказана територія відповідно до Указу Президента України «Про створення Національного природнього парку «Подільські Товтри» № 474/96 від 27.06.1996 є територією природньо-заповідного фонду України.

Надалі, керівник Чемеровецького підрозділу Національного природнього парку «Подільські Товтри», усвідомлюючи, що територія на якій планується здійснення будівельних робіт по вул. Бузковій та Курортній в смт. Сатанів вздовж річки Збруч, є територією природньо-заповідного фонду України, діючи за попередньою змовою з посадовими особами Сатанівської селищної ради, Хмельницького району, Хмельницької області, перевищуючи свої службові повноваження, погодили та підписали 11.11.2022 два акти обстеження зелених насаджень на земельній ділянці по вул. Бузковій та Курортній, яка відпоститься до прибережної смуги річки Збруч, щодо видалення 522 та 400 дерев відповідно.

У подальшому, посадові особи Сатанівської селищної ради, діючи умисно, у порушення вимог в порушення ст. 91 Закону України «Про природно-заповідний фонд України», тобто без отримання дозволу в Хмельницькій обласній військовій адміністрації та лімітів на порубку дерев в Міністерстві захисту довкілля та природних ресурсів України, 22.12.2022, видали три ордери на видалення зелених, наполовину сухостійних насаджень по вул. Бузковій та Курортній в смт. Сатанів.

Після чого, під час виконання підрядником у січні-квітні 2023 року вищевказаних робіт на території Національного природнього парку «Подільські Товтри», за погодженням із посадовими особами Сатанівської селищної ради, та з відома працівників Чемеровецького підрозділу Національного природнього парку «Подільські Товтри», в порушення ст. 91 Закону України «Про природно-заповідний фонд України», тобто без отримання дозволу на ліміту на порубку, незаконно зрізано 2004 дерев різних порід та діаметрів.

Відповідно до матеріалів Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області виявлено факт незаконної порубки 2004 дерев різних порід та діаметрів на території Національного природного парку «Подільські Товтри», а саме по вул. Бузкова та Курортна, вздовж річки Збруч, в смт. Сатанів, Хмельницького району, чим державним інтересам заподіяно шкоду на загальну суму 70 163 137, 90 грн.

09.08.2023 на підставі ухвали слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду від 07.08.2023 проведено обшук за місцем проживання голови Сатанівської селищної ради, Хмельницького району, Хмельницької області ОСОБА_4 , що знаходиться за адресою: смт. Сатанів провул. Нестерової Ніни, 15, Хмельницького району, Хмельницької області, у ході якого вилучено два предмети, що схожі на ножі у чохлах.

При цьому, в ухвалі слідчого судді надано дозвіл на вилучення лише мобільного телефону ОСОБА_4 та документів.

09.08.2023 поставною слідчого у кримінальному провадженні вилучені два предмети, що схожі на ножі у чохлах визнано речовими доказами.

Є достатні підстави вважати, що вони відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України були підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення або зберегли на собі його сліди, та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що досліджуються у даному кримінальному провадженні.

Вказані речі та документи мають істотне значення для кримінального провадження, оскільки безпосередньо містять відомості щодо обставин злочину та можуть бути використані під час проведення судових експертиз, інших слідчих дій для з`ясування дійсних обставин події.

Відповідно п. 1 ч.1 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою збереження речових доказів та слідової інформації, що міститься на них, тобто запобігання можливості їх приховування, псування, зникнення, втрати, передачі, пошкодження, знищення, відчуження.

Згідно ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які можуть бути використанні як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Згідно ч.3 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, яке перебуває у власності підозрюваного, обвинуваченого або перебувають в інших фізичних або юридичних осіб, щодо яких здійснюється провадження, з метою забезпечення збереження речових доказів.

Частинами 8 та 11 ст.170 КПК України визначено, що вартість майна, яке належить арештувати повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.

Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відповідно до ч.1 ст.171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач

Згідно з ч.ч.1, 2 ст.173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати, зокрема: правову підставу для арешту майна; розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

На даному етапі кримінального провадження не надано доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, і потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання в права та інтереси власників майна з метою забезпечення кримінального провадження. Менш обтяжливий спосіб арешту майна, на думку слідчого судді, призведе до неможливості збереження речових доказів та може призвести до їх пошкодження, знищення, відчуження або до настання інших наслідків, які можуть перешкодити повному, швидкому та неупередженому розслідуванню.

Враховуючи те, що матеріалами кримінального провадження доведені підстави вважати, що майно, яке було вилучено 09.08.2023 року під час проведення санкціонованого обшуку має суттєве значення для встановлення важливих обставин у даному кримінальному провадженні, враховуючи положення ст.ст. 170, 171 КПК України, а саме, що вищевказане майно частково відповідає критеріям, зазначеним у ч.1 ст. 98 КПК України, тобто є речовим доказом у даному кримінальному провадженні, слідчий суддя вважає, що необхідно накласти арешт на частину вищезазначеного майна.

Керуючись ст.ст.170 - 173 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання начальника відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Спеціалізованої екологічної прокуратури Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 задовольнити.

Накласти арешт на два предмети, що схожі на ножі у чохлах з метою забезпечення збереження речових доказів, тобто запобігання можливості пошкодження, псування, знищення, перетворення, передачі, відчуження вищевказаного майна, шляхом заборони його відчуження, розпорядження та користування.

Ухвала про арешт виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала слідчого судді про арешт майна може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом 5 днів з дня її оголошення, якщо ухвала постановлена без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні під час розгляду питання про арешт майна мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Слідчий суддя Хмельницького

міськрайонного суду ОСОБА_1