Справа №753/8421/23. Провадження №11-сс/824/3790/2023. Головуючий у суді першої інстанції - ОСОБА_1
Категорія: ст. 303 КПК України. Суддя-доповідач у апеляційній інстанції - ОСОБА_2
КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

Іменем України

09 серпня 2023 року м. Київ

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:

головуючого судді - ОСОБА_2

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4

при секретарі судового засідання - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду матеріали справи за апеляційною скаргою адвоката ОСОБА_6 , який діє в інтересах потерпілого ОСОБА_7 , на ухвалу слідчого судді Дарницького районного суду міста Києва від 29 травня 2023 року,

у с т а н о в и л а:

Ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду міста Києва від 29 травня 2023 року відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_6 , поданої в інтересах ОСОБА_7 , на бездіяльність службової особи, уповноваженої на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення.

Ухвала суду вмотивована тим, що наведені у заяві ОСОБА_6 обставини, не вказують на вчинення ОСОБА_8 дій, що утворюють склад будь-якого кримінального правопорушення, в тому числі і дій, які складають об`єктивну сторону шахрайства, а лише свідчать про наявність між ними цивільно-правового спору, вирішення якого є завданням не кримінального, а цивільного судочинства.З огляду на викладене, суд не вважав, що у даному випадку уповноваженими особами органу досудового розслідування було допущено неправомірну бездіяльність, та не вбачає підстав для зобов`язання вносити відомості за заявою ОСОБА_6 до ЄРДР.

Не погоджуючись з ухвалою слідчого судді суду першої інстанції, адвокат ОСОБА_6 , який діє в інтересах потерпілого ОСОБА_7 , подав апеляційну скаргу, в якій просить: скасувати ухвалу слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 29.05.2023 р.; постановити нову ухвалу, якою зобов`язати уповноважених службових осіб Дарницького УП ГУНП у м. Києві внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення за заявою від 12.05.2023 р., поданою адвокатом ОСОБА_6 , в інтересах ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про вчинення ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , кримінального правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 4 ст. 190 КК України, та надати витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань адвокату ОСОБА_6 .

В обґрунтування поданої апеляційної скарги зазначає, що тлумачення частини першої статті 214 КПК України зводиться до обов`язку слідчого, прокурора в будь-якому випадку внести до єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про вчинення кримінального правопорушення за відповідною заявою чи повідомленням, розпочати досудове розслідування, а вже потім, за результатами проведення відповідних слідчих та процесуальних дій, встановлювати наявність або відсутність події чи складу кримінального правопорушення.

Вказує, що подана до дарницького УП ГУНП у м. Києві заява про вчинення кримінального правопорушення від 12.05.2023 р. містить передбачені ч. 5 ст. 214 КПК України відомості, які підлягають внесенню до ЄРДР.

Представник прокуратури та апелянт в судове засідання не з`явилися, про день та час судового засідання, повідомлялись належним чином, крім того, ОСОБА_6 надіслав клопотання у якому просив проводити розгляд скарги за його відсутності, а тому враховуючи положення ст. 405 КПК України, колегія суддів вважає за можливе проводити апеляційний розгляд у відсутність прокурора та апелянта.

Як зазначено у п. 66 справи Європейського суду з прав людини "Смірнова проти України" розумність тривалості провадження повинна бути оцінена в світлі обставин справи та з огляду на наступні критерії: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів, а також предмет спору (Frydlender v. France, N 30979/96, параграф 43, ECHR 2000-VII). Крім того, відповідно до п. 69 даної справи обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається в першу чергу на відповідні державні органи (Mitchell and Holloway v. the United Kingdom, no. 44808/98, параграф 56, рішення від 17 грудня 2002 року).

Крім того, апеляційний суд приймає до уваги практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно виконувати процесуальні обов`язки.

Заслухавши доповідь головуючого судді, перевіривши та дослідивши доводи апеляційної скарги та матеріали судової справи, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню частково, з таких підстав.

Згідно ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу.

На переконання колегії суддів, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні доводів апеляційної скарги та матеріалів провадження, ухвала слідчого судді зазначеним вимогам кримінального процесуального закону не відповідає.

Як убачається з матеріалів, наданих судом першої інстанції, до Дарницького районного суду міста Києва надійшла скарга адвоката ОСОБА_6 , в інтересах потерпілого ОСОБА_7 в порядку статті 303 КПК України, на бездіяльність службової особи, уповноваженої на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення.

29.05.2023 року ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду міста Києва відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_6 , поданої в інтересах ОСОБА_7 , на бездіяльність службової особи, уповноваженої на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення.

Згідно з п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України, до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час проведення досудового розслідування в кримінальному провадженні.

Відповідно до ст. 55 Конституції України, права і свободи громадянина України захищаються судом. Суть такого захисту полягає в тому, що кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади.

Порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора під час досудового розслідування регламентовано Главою 26 КПК України.

Так, відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Кожен, хто вважає, що його права і свободи порушуються, повинен мати право на ефективний засіб правового захисту у відповідному національному органі, навіть якщо порушення вчинили особи, діючи в ролі офіційних осіб (стаття 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод).

Приписами ч. 1 ст. 214 КПК України встановлено, що слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Згідно з частиною четвертою цієї статті Кодексу слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Вимоги даної норми КПК України є імперативними, не підлягають широкому тлумаченню та будь-які виключення з них не допускаються.

Враховуючи, що заява адвоката ОСОБА_6 від 12.05.2023 року формально містить відомості про вчинення кримінальних правопорушень, уповноважена особа зобов`язана була невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати досудове розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Посилання слідчого судді на те, що наведені у заяві ОСОБА_6 обставини, не вказують на вчинення ОСОБА_8 дій, що утворюють склад будь-якого кримінального правопорушення, в тому числі і дій, які складають об`єктивну сторону шахрайства, а лише свідчать про наявність між ними цивільно-правового спору, вирішення якого є завданням не кримінального, а цивільного судочинства, є необґрунтованим, зважаючи на наступне.

Відомості, які підлягають внесенню до ЄРДР та їх перелік визначені ч. 5 ст. 214 КПК України, відповідно до положень якої до ЄРДР підлягають внесенню, серед інших відомостей, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлені з іншого джерела.

Разом із цим, визначений у ч. 1 ст. 214 КПК України обов`язок слідчого, дізнавача або прокурора не вимагає оцінки цими суб`єктами такої заяви (повідомлення) на предмет наявності ознак складу злочину для того, щоб вчинити процесуальну дію, яка полягає у внесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Окрім цього, відповідно до правової позиції, викладеної в п. п. 1.1 Узагальнення «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування», затверджених на засіданні Зборів суддів Вищого спеціалізованого суду України 23 грудня 2016 року, визначений ч. 1 ст. 214 КПК України, обов`язок слідчого або прокурора не вимагає оцінки цими суб`єктами такої заяви (повідомлення) на предмет наявності ознак складу злочину для того, щоб вчинити процесуальну дію, яка полягає у внесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Такі вимоги не передбачають здійснення оцінки обґрунтованості заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, а передбачають лише обов`язок уповноважених органів здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення, які вона надає усвідомлено для реалізації відповідними органами завдань кримінального провадження.

Тому неприпустимим є здійснений слідчим суддею передчасний висновок про відмову в задоволенні скарги з наведених підстав.

Згідно з вимогами п. 3 ч. 1 ст. 409 КПК України підставою для скасування або зміни судового рішення при розгляді справи у суді апеляційної інстанції є істотне порушення вимог кримінального процесуального закону, а згідно з ч. 1 ст. 412 КПК України істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону є такі порушення цього Кодексу, які перешкоджали або могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення.

Відповідно до вимог ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 КПК України.

Призначаючи новий розгляд в суді першої інстанції, суд апеляційної інстанції застосовує на підставі ч. 6 ст. 9 КПК України загальні засади кримінального провадження, а саме вимоги п. 2 ч. 1 ст. 7 КПК України щодо забезпечення принципу законності кримінального провадження, оскільки допущені судом істотні порушення кримінального процесуального закону не входять в перелік підстав для призначення нового розгляду в суді першої інстанції, передбачених ст. 415 КПК України.

Враховуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку про необхідність скасування ухвали слідчого судді місцевого суду і постановлення нової ухвали про часткове задоволення скарги адвоката ОСОБА_6 , який діє в інтересах потерпілого ОСОБА_7 , та призначення нового розгляду цього провадження судом першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 303, 304, 404, 405, 407 ч. 3 п. 2, 418, 419, 422 КПК України, колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду, -

п о с т а н о в и л а:

Апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_6 , який діє в інтересах потерпілого ОСОБА_7 , - задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Дарницького районного суду міста Києва від 29 травня 2023 року, якою відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_6 , поданої в інтересах ОСОБА_7 , на бездіяльність службової особи, уповноваженої на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, - скасувати.

Постановити нову ухвалу, якою призначити новий розгляд слідчим суддею Дарницького районного суду міста Києва скарги ОСОБА_6 , поданої в інтересах ОСОБА_7 , на бездіяльність службової особи, уповноваженої на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення.

Ухвала апеляційного суду є остаточною й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

С У Д Д І:

ОСОБА_9 ОСОБА_4