Справа № 405/4614/23
провадження № 1-кс/405/2270/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.07.2023 м. Кропивницький

суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кропивницькому заяву ОСОБА_3 про відвід слідчої судді ОСОБА_4 ,

встановив:

07.07.2023 року у судовому засіданні, під час розгляду скарги на бездіяльність прокурора ОСОБА_3 заявлено відвід слідчій судді Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_4 .

В призначений до розгляду день та час ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, проте про дату розгляду заяви про відвід повідомлявся належним чином, що підтверджується наявною в матеріалах справи розпискою.

Слідча суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_4 в судове засідання не з`явилася, звернулася із заявою про розгляд справи без її участі, вирішення питання щодо відводу залишила на розсуд суду.

Прокурор у судове засідання не з`явився, звернувся до суду з заявою про розгляд заяви ОСОБА_3 про відвід слідчої судді без його участі.

З урахуванням зазначеного, дослідивши матеріали скарги, з метою дотримання розумних строків, відповідно до ст. 28 КПК України, суд ухвалив здійснити розгляд скарги на підставі наявних матеріалів.

Відповідно до параграфу § 6 глави 3 КПК України, яка регулює вирішення питання про відводи, визначається, що відводи у кримінальному (судовому) провадженні за наявності визначених законом підстав можуть бути заявлені слідчому судді, судді або присяжному (ст. 75 КПК України), прокурору, слідчому (ст. 77 КПК України), захиснику, представнику (ст. 78 КПК України), спеціалісту, представнику персоналу органу пробації, перекладачу, експерту, секретарю судового засідання (ст. 79 КПК України).

Частиною 5 статті 80 КПК України визначено, що відвід має бути вмотивований.

Згідно з ч. 3 ст.81 КПК України при розгляді відводу має бути вислухана особа, якій заявлено відвід, якщо вона бажає дати пояснення, а також думка осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні.

З урахуванням зазначеного, дослідивши матеріали скарги, з метою дотримання розумних строків, відповідно до ст. 28 КПК України, слідчий суддя ухвалив здійснити розгляд скарги на підставі наявних матеріалів.

Кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб (ст. 55 Конституції України).

Відповідно до ст. 7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться: доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень; змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості; безпосередність дослідження показань, речей і документів; диспозитивність; гласність і відкритість судового провадження та його повне фіксування технічними засобами; розумність строків.

У відповідності до ч. ч. 1 та 2 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом (ч.1 ст. 26 КПК України).

Згідно з ч. 1 ст. 28 КПК України під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.

Таким чином, суд дійшов думки про наявність підстав для відмови в задоволенні заяви про відвід, виходячи з наступного.

07.07.2023 року у судовому засіданні ОСОБА_5 заявлено відвід слідчій судді Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_4 .

Заявник є ініціатором судового розгляду скарги, а також його заяви про відвід слідчій судді. Судові засідання у даній справі призначалися неодноразово, проте заявник у судові засідання не з`являвся.

Як вбачається з матеріалів справи про відвід судді, заявник був повідомлений про день та час розгляду справи, про що свідчить розписка підписана заявником.

Крім того, інформація щодо справ призначених до розгляду розміщена на сайті Ленінського районного суду м. Кіровограда, а тому суд вважає, що ОСОБА_3 надана можливість бути обізнаним про день, час та місце розгляду його заяви про відвід судді.

Отже суд вважає, що заявник насамперед мав активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права та процесуальні обов`язки. При цьому визначальними процесуальними обов`язками заявника є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді судової справи. Але протягом тривалого часу заявник станом розгляду його заяви не цікавився, що свідчить про втрату ним інтересу до судового розгляду даної заяви.

Враховуючи зазначене, суд вбачає наявність у діях заявника зловживання своїми правами, що має своїм наслідком безпідставне затягування процесу.

Отже, дослідивши матеріали справи за скаргою заявника на бездіяльність прокурора, суд не вбачає підстав для визнання заяви ОСОБА_3 про відвід слідчої судді ОСОБА_4 обгрунтованою, а тому заява ОСОБА_5 задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 7 , 22, 28, 75,80, 303-309, 369-372, 376 КПК України

постановив:

В задоволенні заяви ОСОБА_3 про відвід слідчої судді ОСОБА_4 -відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_6