печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 серпня 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого Першого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0000059 від 16.04.2021, про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно підозрюваного

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, раніше не судимого, одруженого, маючого на утриманні малолітню дитину, обіймаючого посаду державного інспектора відділу митного оформлення № 8 митного поста «Тиса» Закарпатської митниці, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, -

Учасники судового провадження:

прокурор ОСОБА_5 , слідчий ОСОБА_3 , захисник ОСОБА_6 , підозрюваний ОСОБА_4

В С Т А Н О В И В :

10.08.2023 слідчий Першого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_5 звернулася до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно підозрюваного ОСОБА_4 .

Клопотання слідчий обґрунтовує тим, що Першим слідчим відділом Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві за процесуального керівництва прокурорів Київської обласної прокуратури здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000059 від 16.04.2021 за ч. 1 ст. 364 КК України.

Метою та підставою застосування ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді застави є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищення або спотворення будь-якої із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконного впливу на свідків, інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином; вчинення іншого кримінального правопорушення.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_5 та слідчий ОСОБА_3 підтримали подане клопотання, посилаючись на його обґрунтованість.

Захисник ОСОБА_6 заперечував проти застосування запобіжного заходу, подавши письмові заперечення, зазначаючи, що підозра пред`явлена ОСОБА_4 не ґрунтується на доказах, які в своїй сукупності можуть свідчити про вчинення ним інкримінованого правопорушення, а тому вказав на її необґрунтованість. Зазначив, що ризики зазначені слідчим у клопотанні є узагальнюючими та не мають достатнього підґрунтя, оскільки підозрюваний має сталі соціальні зв`язки та позитивно характеризується за місцем роботи. Просив в задоволення клопотання відмовити в повному обсязі.

Підозрюваний ОСОБА_4 підтримав думку захисника.

Вивчивши клопотання та дослідивши докази, якими воно обґрунтовується, заслухавши пояснення учасників судового провадження, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Судовим розглядом встановлено, що Першим слідчим відділом Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві за процесуального керівництва прокурорів Київської обласної прокуратури здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000059 від 16.04.2021 за ч. 1 ст. 364 КК України.

Посилання сторони захисту на те, що досудове розслідування здійснюється з порушенням правил підслідності, не може бути взято до уваги слідчим суддею, оскільки досудове слідство в якому здійснюється розслідування злочину триває, а ознака очевидності чи неочевидності допустимості певного доказу є оціночним поняттям і вирішення даного питання відноситься виключно до дискреційних повноважень суду під час судового розгляду обвинувального акта.

09.08.2023 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у зловживанні службовим становищем, тобто умисному, з метою одержання неправомірної вигоди для іншої фізичної особи використання свого службового становища всупереч інтересам служби, що завдало тяжких наслідків державним інтересам, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя дослідив долучені до матеріалів клопотання докази, а саме:рапорт старшого оперуповноваженого в ОВС (з дислокацією у місті Києві) ТУ ДБР у м. Києві ОСОБА_10 від 15.04.2021; протокол обшуку від 12.05.2021; протокол огляду від 31.05.2021; протокол огляду від 04.06.2021; висновок спеціаліста за результатами проведення економічного дослідження від 04.06.2021 04/06-1; висновок експерта Черкаського відділення КНДІСЕ за результатами проведення судової економічної експертизи від 09.07.2021.

З урахуванням наведених в клопотанні конкретних обставин кримінального провадження, а також доказів, які долучені до клопотання на підтвердження його вимог, слідчий суддя вважає, що зазначені обставини та надані докази, в своїй сукупності, на даній стадії кримінального провадження, підтверджують наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованих дій підозрюваного. При цьому, додані до клопотання докази підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрювана могла учинити кримінальне правопорушення.

Доводи сторони захисту щодо необґрунтованості підозри пред`явленої ОСОБА_4 , у тому числі через не надання митних декларацій та документів, що подавалися для їх оформлення декларантами при ввезенні за період з 24.05.2019 по 08.05.2021 на митну територію України транспортних засобів за заниженими цінами, слідчий суддя вважає передчасними та необґрунтованими, виходячи з таких мотивів.

Як убачається з матеріалів провадження, ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, що є тяжким злочином.

Кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ (ч. 5 ст. 9 КПК).

Стандарт доказування «обґрунтована підозра» вважається досягнутим, якщо фактів та інформації достатньо, аби переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (рішення ЄСПЛ «Фокс, Кембел і Хартлі проти Сполученого Королівства», «Лабіта проти Італії», «Мюррей проти Сполученого Королівства», «Ільгар Маммадов проти Азейбарджану», «Нечипорук і Йонкало проти України»).

При цьому факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи.

Матеріали провадження свідчать, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права підозрюваного, а слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності в особи у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходу забезпечення кримінального провадження.

У даному кримінальному провадженні обґрунтованість підозри, оголошеної ОСОБА_4 за ч. 2 ст. 364 КК України, повністю узгоджується із практикою Європейського суду з прав людини, згідно з якою вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрювану з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Вирішуючи питання про застосування щодо ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді застави, слідчий суддя враховує наступне.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм більш м`якими запобіжними заходами, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особи підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зав`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зав`язків).

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, суд, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного/обвинуваченого, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний/обвинувачений обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Перевіряючи обґрунтування у клопотанні наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК, а саме того, що підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, обґрунтовано тяжкістю злочину у якому підозрюється; ризик знищення або спотворення будь-якої із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, обґрунтований тим, що в силу не встановлення на даний час органом досудового розслідування всіх обставин, що мають значення для досудового розслідування, ОСОБА_4 може вчиняти дії направлені на приховання або знищення цих доказів; ризик незаконного впливу на свідків у кримінальному провадженні обґрунтовується тим, що ОСОБА_4 володіючи даними свідків, які надали викривальні покази може вчинити дії направлені на їх схиляння до зміни або відмови від дачі показань; ризик перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином обґрунтований тим, що ОСОБА_4 обіймаючи посаду в територіальному підрозділі Державної митної служби України матиме вплив на колег і співробітників, які ще не допитані в якості свідків; ризик вчинення іншого кримінального правопорушення обґрунтовується можливістю підозрюваного вчинити дій самостійно або з використанням третіх осіб щодо підроблення офіційних документів або ж створення неіснуючих на підтвердження своєї версії подій, чим перешкодити кримінальному провадженню іншим чином.

Слідчий суддя враховуючи, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, за вчинення якого, в разі доведеності його вини, передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до шести років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, зі штрафом від п`ятисот до однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, може вдатися спроб переховуватися від органу досудового розслідування або суду, тому ризик передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України є реальним. Врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства (рішення Європейського суду з прав людини у справі «W проти Швейцарії» від 26.01.1993).

Також, Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» закріпив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Зважаючи на те, що досудове розслідування кримінального провадження триває, у справі не допитані свідки, показання яких можуть вплинути на хід досудового розслідування злочину, слідчий суддя вважає, що ризик можливого незаконного впливу підозрюваним на свідків з метою спотворення показань є також реальним, як і ризики перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Слідчим суддею враховується, що підозрюваний ОСОБА_4 раніше не судимий, одружений, має на утриманні малолітню дитину, доньку - ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , має вищу освіту, обіймає посаду державного інспектора відділу митного оформлення № 8 митного поста «Тиса» Закарпатської митниці, де характеризується позитивно, має постійне місце реєстрації та проживання.

Враховуючи вищевказані обставини, вважаю за належне застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді, який зможе запобігти заявленим у кримінальному провадженні ризикам, а саме, застави у розміріспівмірному з суспільною небезпекою, пропорційному з урахуванням можливого настання негативних наслідків, завданих інкримінованими діяннями.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Враховуючи обставини вчинення кримінального правопорушення, його мотив, матеріальне становище підозрюваного, тяжкість правопорушення, у якому він підозрюється, слідчий суддя вважає за необхідне визначити заставу у межах 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 214 720 гривень, у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

Внесення застави саме в такому, помірному розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та буде належним засобом процесуального стримування.

Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного запобіжний захід у виді застави, яку необхідно внести не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу, вважаю за необхідне з урахуванням даних про особу підозрюваного зобов`язати його прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою, а також відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України виконувати наступні обов`язки: не відлучатися із Закарпатської області без дозволу слідчого, прокурора та суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи; утримуватись від спілкування з підозрюваними ОСОБА_8 , ОСОБА_9 поза межами процесуальних дій у кримінальному провадженні; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 193, 194, 196, 309 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання задовольнити частково, застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 214 720 (двісті чотирнадцять тисяч сімсот двадцять) гривень, що становить 80 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

У разі внесення застави, зобов`язати підозрюваного ОСОБА_4 прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою, а також виконувати строком до 05.10.2023 наступні обов`язки;

-не відлучатися із Закарпатської області без дозволу слідчого, прокурора та суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

-утримуватись від спілкування з підозрюваними ОСОБА_8 , ОСОБА_9 поза межами процесуальних дій у кримінальному провадженні;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Термін дії обов`язків, покладених слідчим суддею, у разі внесення застави визначити до 05.10.2023.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави він зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду.

Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в м. Києві:

отримувач: ТУ ДСАУ в м. Києві

МФО: 820172

банк: Державна казначейська служба України, м. Київ

р/р UA1012089.

Зазначені дії можуть бути здійснені не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави.

В разі не внесення застави у зазначений строк запобіжний захід може бути змінено на більш суворий.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Строк дії ухвали визначити до 05.10.2023.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1