ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 629/2603/23 Головуючий 1ї інстанції: ОСОБА_1
Апеляційне провадження № 11сс/818/911/23 Доповідач ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 вересня 2023 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:

головуючого ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

секретаря судового засідання ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м.Харків заяву ОСОБА_6 про відвід суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_7 , ОСОБА_4 , -

УСТАНОВИЛА:

До початку розгляду апеляційної скарги ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Первомайського міськрайонного суду Харківської області від 20 червня 2023 рокузаявник подав заяву про відвід суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_7 , ОСОБА_4 .

В обґрунтування заяви про відвід суддів ОСОБА_6 посилається на те, що суддями ОСОБА_2 , ОСОБА_7 , ОСОБА_4 раніше приймались судові рішення, які на думку ОСОБА_6 , є незаконними та такими, що порушують права потерпілих у кримінальних провадження, а тому на переконання заявника, судді є упередженими під час розгляду його апеляційної скарги.

Прокурор в судове засідання не з`явився, був належним чином повідомлений про дату та час розгляду справи, причин своєї неявки суду не повідомив.

ОСОБА_6 до початку судового розгляду подав до апеляційного суду заяву, в якій просить провести розгляд заяви про відвід суддів без його участі у зв`язку з хворобою.

Враховуючи вимоги ч. 4 ст. 405, ч.2 ст. 422 КПК України, колегія суддів вважає за можливим проведення апеляційного перегляду ухвали слідчого судді за відсутності прокурора у кримінальному провадженні та заявника, оскільки неприбуття сторін або інших учасників кримінального провадження не перешкоджає проведенню розгляду, якщо такі особи були належним чином повідомлені про дату, час і місце апеляційного розгляду.

На підставі ч.4 ст.107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

За таких обставин колегія суддів дійшла висновку про можливість проведення розгляду без участі сторін та без фіксування судового засідання технічними засобами.

Дослідивши доводи заяви про відвід, колегія суддів вважає, що заява про відвід не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Колегія суддів зазначає, що відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.09.2023 року на підставі розпорядження в.о. керівника апарату суду ОСОБА_8 від 25.09.2023 року було визначено колегію суддів: головуючий суддя ОСОБА_2 , судді колегії: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 .

За таких обставин, колегія суддів дійшла висновку про необхідність розгляду заяви ОСОБА_6 в частині відводу суддів ОСОБА_2 та ОСОБА_4 , оскільки суддя ОСОБА_7 не приймає участь у розгляді апеляційної скарги ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Первомайського міськрайонного суду Харківської області від 20 червня 2023 року.

Відповідно до ч.1 ст.81 КПК України, у разі заявлення відводу одному, кільком або всім суддям, які здійснюють судове провадження колегіально, його розглядає цей же склад суду.

У п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція) зокрема зазначено, що кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, який встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно з ч.1 ст.21 КПК України кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

Відповідно до ч.1 ст.75 КПК України слідчий суддя не має право брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Тобто, підстави, які зазначені в ст.75 КПК України, містять вичерпний перелік обставин, що виключають участь слідчого судді, судді або присяжного в кримінальному провадженні.

Згідно п.4 ч.1 ст.75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Відповідно до вимог ч. 1, 2 ст. 80 КПК України за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, зобов`язані заявити самовідвід. За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, яка згідно ст. 17 ЗУ «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006 року застосовується судами при розгляді справ як джерело права, безсторонність (неупередженість) суду в сенсі п. 1 ст. 6 Конвенції має визначатися згідно з (i) суб`єктивним критерієм, враховуючи особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (i) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом установлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (рішення у справах Фей проти Австрії, Ветштайн проти Швейцарії, Мироненко і Мартенко проти України, Рудніченко проти України).

Пунктом першим статті 6 ЄКПЛ кожному гарантовано право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Відтак безсторонність суду, зміст якої полягає у відсутності упередженості або необ`єктивності, є однією з гарантій, покликаних забезпечити загальну справедливість судового провадження. Дотримання її відповідно до усталеної практики ЄСПЛ встановлюється за двома критеріями: суб`єктивним та об`єктивним.

Безсторонність за суб`єктивним критерієм означає, що суддя не виявляв особистої упередженості або зацікавленості у результатах розгляду справи. Особиста безсторонність презюмується доти, доки з урахуванням поведінки та/або особистих переконань конкретного судді не буде доведено протилежного.

Об`єктивна безсторонність вимагає забезпечення самим судом, зокрема його персональним складом, достатніх гарантій, щоб виключити будь-які сумніви в його об`єктивності та неупередженості (рішення у справі «Михайлова проти України» від 06 березня 2018 року (заява № 10644/08, пункт 56)).

У контексті об`єктивного критерію, крім поведінки судді, підлягає перевірці наявність або відсутність переконливих фактів, які можуть викликати сумнів у його безсторонності. Це означає, що під час з`ясування питання про існування причин припускати небезсторонність судді вирішальною є не позиція заінтересованої сторони, а обґрунтованість відповідного побоювання. Об`єктивний критерій зазвичай стосується ієрархічних чи інших зв`язків між суддею та іншими учасниками провадження (рішення у справі «Михайлова проти України» від 06 березня 2018 року, заява № 10644/08, пункт 56).

Дотримання вищезазначеного критерію покликане продемонструвати безсторонність суду учасникам процесу і суспільству з урахуванням того, що одержати докази необ`єктивності чи упередженості конкретного судді зазвичай досить складно. У цьому відношенні ЄСПЛ неодноразово акцентував увагу на важливості зовнішньої форми судових процедур для сприйняття їх поінформованим та розсудливим стороннім спостерігачем. Іншими словами, правосуддя повинно не тільки чинитися має бути також видно, що воно чиниться. Навіть видимість є важливою, оскільки йдеться про довіру, яку в демократичному суспільстві суди повинні викликати у громадськості (рішення у справі «Михайлова проти України» від 06 березня 2018 року (заява № 10644/08, пункт 56).

Проте, між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а також може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій) (рішення у справі Кіпріану проти Кіпру ).

ЄСПЛ зазначає у рішеннях у справах Делкурт проти Бельгії, Пєрсак проти Бельгії і Де Куббер проти Бельгії, що будь-який суддя, стосовно неупередженості якого є обґрунтований сумнів, повинен заявити самовідвід або задовольнити відвід з боку учасників справи.

Згідно пункту 2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів від 19.05.2006 року, схвалених резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН № 2006/23 від 27.07.2006 року, суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Як встановлено зі змісту заяви ОСОБА_6 про відвід суддям, вона фактично містить незгоду з судовими рішеннями, які були постановлені за участю суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_4 під час розгляду інших проваджень за участю ОСОБА_6 та ОСОБА_9 .

Однак, зазначені ОСОБА_6 обставини щодо упередженості суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_4 носять абстрактний та неконкретизований характер та не є підставою для відводу суддів у розгляді цього провадження, оскільки не встановлено обставин, які викликають сумнів у об`єктивності та неупередженості судді, що може вплинути на результат розгляду справи.

Матеріали провадження не містять жодних даних про можливу необ`єктивність чи упередженість суддів.

Враховуючи викладене, відповідно до доктринальних підходів к розумінню правової концепції безсторонності (неупередженості) судді, колегія суддів дійшла висновку, що заява заявника ОСОБА_6 про відвід суддів, за наведених обставин, задоволенню не підлягає.

Інших підстав, які викликають сумнів в об`єктивності чи неупередженості суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , заявник не навів.

За таких обставин колегія суддів дійшла висновку, що заява про відвід містить лише припущення про існування обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності суддів та не підтверджена жодними належними і допустимими доказами та доводи заявника не ґрунтуються на вимогах ст.75 КПК України, а тому колегія суддів не вбачає підстав для відводу суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_4 .

На підставі викладеного, керуючись ст.75, 80, 81, 405 КПК України,

У Х В А Л И Л А:

Заяву ОСОБА_6 про відвід суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_4 залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Колегія суддів:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4