Справа № 953/650/23
н/п 1-кс/953/4355/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" червня 2023 р. м. Харків

Слідчий суддя Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_1

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Харкові клопотання прокурора відділу нагляду за додержанням законів регіональним органом безпеки Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 , подане у межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000349 від 27.03.2022,

у с т а н о в и в:

До Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання, яким прокурор з метою забезпечення збереження речових доказів просить:

накласти арешт у кримінальному провадженні № 0000349 на вилучені 09.06.2023 у гаражі № НОМЕР_1 гаражного кооперативу «Схід», розташованого за адресою: м. Харків, вул. С. Потоцького, б. 45, наступні речі та документи, що належать громадянину ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме:

108 предметів, візуально схожих на лопатки з маркуванням «322514» для регулювання роботи газотурбінного двигуна;

5 предметів, візуально схожих на лопатки з маркуванням №55-5-31-17» для регулювання роботи газотурбінного двигуна;

виріб, візуально схожий на лопатку з маркуванням «8-12-62-77-72» для регулювання роботи газотурбінного двигуна;

10 металевих шестерень;

предмет, візуально схожий на кріплення до паливного насосу;

2 предмети круглої форми у вигляді кільця, візуально схожі на паливні колектори газотурбінного двигуна;

предмет, візуально схожий на колесо (компресор) турбіни літака.

1. Зміст поданого клопотання та його обґрунтування.

Вимоги клопотання прокурор обґрунтовує тим, що слідчим відділом УСБУ в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000349 від 27.03.2022 за фактом вчинення кримінальних правопорушення - злочину, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України.

В ході проведення досудового розслідування отримано відомості про те, що невстановлені на даний час громадяни України здійснюють дії на шкоду суверенітетові, територіальній цілісності та недоторканності, обороноздатності держави в умовах воєнного стану, які полягають у збиранні інформації щодо діяльності ІНФОРМАЦІЯ_2 , місць розташування її підрозділів, чисельності, озброєння тощо з метою надання вказаної інформації представникам Російської Федерації. Також, невстановленими наразі громадянами України з метою завдання шкоди суверенітетові, територіальній цілісності та недоторканності, обороноздатності держави в умовах воєнного стану, здійснюються дії із накопичення запчастин до авіаційної техніки та танків для їх подальшого надання збройним силам та формуванням Російської Федерації, які проводять бойові дії на території України.

Так, за наявними даними, до вказаної протиправної діяльності може бути причетний громадянин України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який, за грошову винагороду, надав згоду на конфіденційне співробітництво зі спеціальними службами РФ і за вказівкою своїх кураторів підшукує на території України авіаційні комплектуючі, які в умовах накладення міжнародних санкцій на РФ критично необхідні для поточного будівництва та ремонту військової авіації агресора.

У зв`язку із неможливістю постачання вказаної групи контрольованих товарів безпосередньо до РФ, куратори ОСОБА_4 організували канал реекспорту зазначеної продукції через території Республіки Молдова та Китайської Народної Республіки, в т.ч. за допомогою міжнародних сервісів поштового зв`язку (Nova Poshta Global, Meest Post, DHL тощо).

09.06.2023, у період часу з 02 год. 20 хв. до 03 год. 00 хв., проведено огляд приміщення гаражу № НОМЕР_1 гаражного кооперативу «Схід», розташованого за адресою: м. Харків, вул. С. Потоцького, б. 45, за результатами огляду якого виявлено та вилучено зазначені вище предмети.

Вилучені предмети відповідають критеріям ст. 98 КПК України та можуть свідчити про причетність зазначеної особи та/або інших осіб до вчинення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України.

Зважаючи на викладене, на час досудового розслідування та судового провадження на вказані речі та документи необхідно накласти арешт з метою збереження речових доказів та недопущення його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі.

Незастосування арешту може призвести до наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, зокрема псуванню, зникненню, знищенню, передачі, предметів та документів які є речовими доказами, тобто зберегли на собі сліди вчинення злочину та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

2. Позиції учасників у судовому засіданні

У судове засідання прокурор не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином, надав суду заяву з проханням розглядати клопотання за його відсутністю.

За змістом кримінального процесуального закону загальні засади кримінального провадження спрямовані на забезпечення законності кримінальної процесуальної діяльності та дотримання прав і законних інтересів осіб, що беруть участь у такому провадженні, та не суперечать вимозі імперативності.

Отже, слідчий суддя, приймаючі рішення про розгляд справи за відсутності заявника, приймає до уваги положення частини 6 статті 9 КПК України, згідно з якою, у разі якщо норми положення КПК України не регулюють, або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 КПК України.

Згідно з п. 14 ч. 1 ст. 7 КПК України до таких засад, зокрема, відносяться доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень, а доступ до правосуддя іншим шляхом, окрім ухвалення відповідних судових рішень неможливий.

Таким чином, з метою недопущення обмеження доступу до правосуддя, на думку слідчого судді, клопотання можливо розглянути по суті і у відсутності сторони кримінального провадження, яка подала клопотання.

У судове засідання володілець майна, належним чином у передбаченому ст. 135, ч. 1 ст. 172 КПК України порядку повідомлений про час та місце розгляду справи, не з`явився, надав суду заяву з проханням розглядати клопотання за його відсутністю.

Зважаючи на викладене, а також виходячи зі встановлених ч. 1 ст. 172 КПК України строків та засад їх розумності, передбачених ст. 28 КПК України, слідчим суддею визнано можливим прийняти рішення по суті клопотання за відсутності володільця майна та його захисника на підставі наданих сторонами матеріалів.

При цьому, слідчий суддя керується положеннями ч. 1 та ч. 2 ст. 22 КПК України, згідно яких, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Через неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалось, що відповідає положенням ч. 4 ст. 107 КПК України.

3. Мотиви та оцінка слідчого судді

Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.

Загальні вимоги щодо порядку застосування будь-яких заходів забезпечення визначені статтями 131 та 132 КПК України.

Так, згідно з ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора, а також, що може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно, зокрема, є доказом кримінального правопорушення. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Частиною 2 цієї статті визначено, що арешт майна допускається, зокрема, з метою забезпечення: (1) збереження речових доказів .

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, згідно якої, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Арешт на комп`ютерні системи чи їх частини накладається лише у випадках, якщо вони, зокрема, зберегли на собі сліди кримінального правопорушення (ч. 3 ст. 170 КПК України).

Згідно із ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна (ч. 11 ст. 170 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 173 цього Кодексу слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, зокрема, повинен враховувати: (1) правову підставу для арешту майна; (2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); (5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; (6) наслідки арешту майна для третіх осіб.

Відмова у задоволенні або часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі відповідно всього або частини тимчасово вилученого майна (ч. 3 ст. 173).

4. Висновки за результатами розгляду клопотання

Матеріали кримінального провадження свідчать, що вилучене під час огляду майно має значення для забезпечення кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є знаряддям вчинення злочину, зберегло на собі його сліди, та існує можливість його використання як доказу у кримінальному провадженні.

З урахуванням встановлених вище обставин кримінального правопорушення та наданих стороною обвинувачення доказів на підтвердження викладених у клопотанні доводів, слідчий суддя вважає доведеним, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна, оскільки сприятимуть досягненню мети щодо всебічного, повного та неупередженого досудового розслідування та забезпечення збереження речових доказів, таке втручання у право на власність є пропорційним, оскільки, завдяки цьому заходу забезпечення кримінального провадження може бути виконане завдання, для виконання якого прокурор звернувся із клопотанням.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 170-173 КПК України,

п о с т а н о в и в:

Клопотання прокурора відділу нагляду за додержанням законів регіональним органом безпеки Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 , подане у межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000349 від 27.03.2022, - задовольнити.

Накласти арешт на вилучені 09.06.2023 у гаражі № НОМЕР_1 гаражного кооперативу «Схід», розташованого за адресою: м. Харків, вул. С. Потоцького, б. 45, наступні речі та документи, що належать громадянину ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме:

108 предметів, візуально схожих на лопатки з маркуванням «322514» для регулювання роботи газотурбінного двигуна;

5 предметів, візуально схожих на лопатки з маркуванням №55-5-31-17» для регулювання роботи газотурбінного двигуна;

виріб, візуально схожий на лопатку з маркуванням «8-12-62-77-72» для регулювання роботи газотурбінного двигуна;

10 металевих шестерень;

предмет, візуально схожий на кріплення до паливного насосу;

2 предмети круглої форми у вигляді кільця, візуально схожі на паливні колектори газотурбінного двигуна;

предмет, візуально схожий на колесо (компресор) турбіни літака.

Місцем зберігання арештованого майна згідно з Порядком зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 № 1104 визначити камеру схову Управління СБУ в Харківській області.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час її постановлення, у той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник майна або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Повний текст ухвали складений і підписаний 19.06.2023.

Слідчий суддя - ОСОБА_1