Справа №760/8235/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.04.2023 м. Київ

Солом`янський районний суд міста Києва у складі:

слідчого судді судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4 ,

розглянувши у судовому засіданні в приміщенні Солом`янського районного суду міста Києва за адресою м. Київ, вул. Максима Кривоноса, 25 клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах 3 відділу слідчого управління ГУ СБ України у м. Києві та Київській області ОСОБА_5 , погоджене прокурором відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_6 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянину України, проживаючому за адресою АДРЕСА_1 , працюючого директором ООО «ПК «Энергоимпекс»,

якому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 258-5 КК України,

у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000051 від 03.03.2021 р.,

В С Т А Н О В И В:

До Солом`янського районного суду міста Києва надійшло клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах 3 відділу слідчого управління ГУ СБ України у м. Києві та Київській області ОСОБА_5 , погоджене прокурором відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_6 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , якому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 258-5 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000051 від 03.03.2021 р.

Клопотання слідчого обґрунтовано тим, що слідчим управлінням ГУ СБ України у м. Києві та Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні

№ 0000051 за підозрою ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 258-5 КК України. Обвинувальний акт у вказаному провадженні скеровано у 2022 році до суду. Відповідно до ухвали Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 03.11.2022 обвинувальний акт повернуто прокурору для усунення виявлених недоліків. Так судом встановлено, що обвинувачений ОСОБА_7 був оголошений у розшук, проте, відомості про оголошення обвинуваченого у міждержавний та міжнародний розшук відсутні. З матеріалів кримінального провадження вбачається, 07.04.2014 на території Донецької області України створено терористичну організацію «Донецька народна республіка» (далі - «ДНР»), одним із завдань якої є зміна меж території та державного кордону України в спосіб, що суперечить порядку, встановленому Конституцією України, тобто стійке об`єднання невизначеної кількості осіб, що створене з метою здійснення терористичної діяльності, у межах якого здійснено розподіл функцій, встановлено правила поведінки, обов`язкові для цих осіб під час підготовки і вчинення терористичних актів, та в якому її структурні підрозділи здійснюють терористичну діяльність з відома керівників (керівних органів) усієї організації, діяльність якої поширена на території Донецької області. Чисельні злочини, вчинені представниками терористичної організації «ДНР» або за їх участі, знайшли своє відображення у зверненнях Верховної Ради України до міжнародних організацій та іноземних держав щодо визнання «ДНР» терористичною організацією. Зокрема, у Зверненні ВРУ до Організації Об`єднаних Націй, Європейського Парламенту, Парламентської Асамблеї Ради Європи, Парламентської Асамблеї НАТО, Парламентської Асамблеї ОБСЄ, Парламентської Асамблеї ГУАМ, національних парламентів держав світу про визнання Російської Федерації державою-агресором, затвердженому Постановою Верховної Ради України від 27 січня 2015 року за № 129-VIII, та Зверненні до Європейського Парламенту, Парламентської Асамблеї Ради Європи, національних парламентів держав-членів ЄС, США, Канади, Японії та Австралії щодо масового розстрілу людей під Волновахою в Україні, затвердженому Постановою ВРУ від 14.01.2015 р. за №106-VIII, Постанові ВРУ «Про Заяву Верховної Ради України «Щодо протидії поширенню підтриманого Російською Федерацією міжнародного тероризму» від 22.07.2014 р. за №1597-VII, Постанові ВРУ «Про Заяву Верховної Ради України «Про відсіч збройній агресії Російської Федерації та подолання її наслідків» від 21.04.2015 р. за №337-VIII, Постанові ВРУ «Про Заяву Верховної Ради України «Про трагічну загибель людей внаслідок терористичного акту над територією України» від 22.07.2014 р. за №1596-VII, Постанові ВРУ «Про Заяву Верховної Ради України «Про визнання Україною юрисдикції Міжнародного кримінального суду щодо скоєння злочинів проти людяності та воєнних злочинів вищими посадовими особами Російської Федерації та керівниками терористичних організації «ДНР» та «ЛНР», які призвели до особливо тяжких наслідків та масового вбивства українських громадян» від 04.02.2015 за №145-VIIІ. Вказана терористична організація є стійкою, має чітку ієрархію та структуру, яка складається з політичного та силового блоків, а також розподіл функцій між її учасниками, на яких покладені відповідні обов`язки згідно з планом спільних злочинних дій. На виконання плану функціонування терористичної організації «ДНР» до її діяльності залучено значну кількість осіб - громадян України, громадян Російської Федерації та інших держав (досудове розслідування стосовно яких здійснюються в окремих кримінальних провадженнях) із числа радикально налаштованих громадян, зокрема колишніх та діючих військовослужбовців, співробітників правоохоронних органів, представників іноземних громадських організацій. Указана терористична організація має: конкретних лідерів, які підтримують між собою тісні взаємозв`язки, чітку ієрархію та структуру, яка складається з політичного та силового блоків, керівники та учасники яких підпорядковуються лідерам організації, а також розподіл функцій між її учасниками, на яких покладені відповідні обов`язки згідно з єдиним планом спільних злочинних дій. Одним із основних завдань учасників вказаної терористичної організацій є насильницька зміна та повалення конституційного ладу, захоплення державної влади в Україні, зміна меж території та державного кордону України на порушення порядку, встановленого Конституцією України, шляхом застосування зброї, інших дій, які створюють небезпеку для життя та здоров`я людини, заподіяння значної майнової шкоди та настання інших тяжких наслідків. Враховуючи викладене, так звана «Донецька народна республіка» є стійким об`єднанням невизначеної кількості осіб (більше трьох), яка створена з метою здійснення терористичної діяльності, у межах якої здійснено розподіл функцій, встановлено правила поведінки, обов`язкові для цих осіб під час підготовки і вчинення терористичних актів, а тому у відповідності до п. 16 ст. 1 Закону України «Про боротьбу з тероризмом» є терористичною організацією. В порушення Конституції України, з квітня 2014 року по теперішній час, з метою реалізації злочинного умислу та досягнення зазначених завдань, учасниками терористичної організацій «ДНР» здійснюються захоплення адміністративних будівель і ключових об`єктів інфраструктури на території Донецької та Луганської областей, акти застосування збройної сили проти держави України, чиниться збройний опір правоохоронним органам України та іншим представникам сил антитерористичної операції у відновленні територіальної цілісності України та забезпеченні правопорядку, вчиняються інші злочини. Так, 07.04.2014 за поданням керівника Антитерористичного центру при Службі безпеки України, погодженим із Головою Служби безпеки України, на території Донецької і Луганської областей розпочато проведення антитерористичної операції. В подальшому, 13.04.2014 через посилення сепаратистських виступів та захоплення державних установ на сході України виконуючий обов`язки Президента України Указом від 14.04.2014 №405/2014 затвердив рішення Ради національної безпеки і оборони України «Про невідкладні заходи щодо подолання терористичної загрози і збереження територіальної цілісності України» та Україною розпочато на території Донецької та Луганської областей широкомасштабну антитерористичну операцію із залученням Збройних Сил України та інших військових формувань. Так, 18.01.2018 Верховною радою України прийнято Закон України «Про особливості державної політики із забезпечення державного суверенітету України на тимчасово окупованих територіях у Донецькій та Луганській областях», яким визначено, що збройна агресія Російської Федерації розпочалася з неоголошених і прихованих вторгнень на територію України підрозділів Збройних Сил та інших силових відомств Російської Федерації, а також шляхом організації та підтримки терористичної діяльності. Вказана збройна агресія та здійснення тимчасової окупації частини території України здійснюється за допомогою збройних формувань Російської Федерації, що складаються з регулярних з`єднань і підрозділів, підпорядкованих Міністерству оборони Російської Федерації, підрозділів та спеціальних формувань, підпорядкованих іншим силовим відомствам Російської Федерації, їхніх радників, інструкторів та іррегулярних незаконних збройних формувань, озброєних банд та груп найманців, створених, підпорядкованих, керованих та фінансованих Російською Федерацією, а також за допомогою окупаційної адміністрації Російської Федерації, яку складають її державні органи і структури, функціонально відповідальні за управління тимчасово окупованими територіями України, та підконтрольні Російській Федерації самопроголошені органи, які узурпували виконання владних функцій на тимчасово окупованих територіях України. Отже, Верховною радою України, як єдиним законодавчим органом державної влади, констатовано віднесення «ДНР» до терористичної організації, а відповідних осіб, які забезпечують їх функціонування, як учасників вказаної терористичної організації. Так, 03.10.2014 прийнято та введено в дію «Временное Положение о налоговой системе Донецкой народной республики», яким визначено податкову систему «ДНР», реєстрацію підприємств та підприємців в так званих «податкових органах «ДНР». Також, 07.10.2014 «Міністерством фінансів «ДНР» створено так званий «Центральний республіканський банк ДНР», який виконує функції розрахунково-касового центра «ДНР». Зазначені документи, видані керівниками терористичної організації «ДНР» з метою надання вигляду легітимності діяльності даної терористичної організації всупереч діючому законодавству України і є протиправними та такими, що суперечать основоположним принципам Конституції України та іншим законодавчим актам України. ОСОБА_7 , будучи обізнаним щодо вимог чинного законодавства щодо діяльності самозайнятих осіб та здійснення підприємницької діяльності на території України, порядку та вимог щодо сплати податків за здійснення підприємницької діяльності до Державного бюджету України, 13.01.2015 за попередньою змовою з невстановленими досудовим розслідуванням особами та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , діючи умисно, з корисливих мотивів та метою фінансового забезпечення терористичної організації «ДНР» в особливо великих розмірах, прийняли рішення щодо створення на окупованій території Донецької області суб`єкта господарської діяльності та сплати ним непередбачених чинним законодавством так званих «податків» до так званого «бюджету «ДНР» через «Центральний Республіканський банк «ДНР», що в свою чергу забезпечувало безперешкодне отримання ними незаконних доходів на тимчасово окупованій території Донецької області України. Так, ОСОБА_7 та ОСОБА_8 у невстановленому місці вчинили дії, направлені на здійснення реєстрації на тимчасово непідконтрольній органам державної влади України території Донецької області суб`єкта господарської діяльності - «ПК» Енергоімпекс» в організаційній формі «общество с органиченной ответственностью» (ООО «ПК «Энергоимпекс», ДНР, г. Донецк, пер. Донбасский, 1) з ідентифікаційним номером «38471232» та отримання свідоцтва серії АА03 № 040084 від 13.01.2015 так званого «Департамента государственной регистрации министерства доходов и сборов Донецкой Народной Республики», основними видами діяльності якого є «оптова торгівля твердим, рідким, газоподібним паливом та подібними продуктами», а також «добування кам`яного вугілля» з метою отримання прибутку та сплати так званого «збору за переміщення вугілля по території ДНР» до так званого «бюджету «ДНР». Крім того, з метою прикриття незаконної діяльності на території України вказаними особами зареєстроване та діє Товариство з обмеженою відповідальністю за аналогічною назвою «ПК» Енергоімпекс» (, юридична адреса: м. Донецьк, пров. Донбаський, 1, директором якого з 21.06.2017 є ОСОБА_9 , основними видами діяльності якого є «оптова торгівля твердим, рідким, газоподібним паливом та подібними продуктами», а також «добування кам`яного вугілля», з метою отримання прибутку. На виконання раніше встановленої домовленості, невстановленими досудовим розслідуванням особами директором ООО «ПК «Энергоимпекс» призначено ОСОБА_7 , а головним бухгалтером ОСОБА_8 . Зокрема, з метою організації фінансово-господарської діяльності вказаного суб`єкту господарювання на тимчасово окупованій території Донецької області за невстановлених в ході досудового розслідування обставин, місці ОСОБА_7 очолив ООО «ПК «Энергоимпекс», обійнявши посаду директора вказаної комерційної структури, взявши на себе виконання організаційно-розпорядчих функцій, а ОСОБА_8 , в свою чергу, обійняла посаду головного бухгалтера «ПК «Энергоимпекс», з метою забезпечення виконання адміністративно-господарських функцій, зокрема, ведення бухгалтерського обліку підприємства та сплати ним так званого «збору за переміщення вугілля по території ДНР» на рахунок державних органів терористичної організації «ДНР». При цьому, для забезпечення діяльності вказаного суб`єкта господарювання, вказаними особами, у невстановленому досудовим розслідуванням місці та час, були вчинені дії, направлені на відкриття розрахункових рахунків у так званому «Центральному республіканському банку «ДНР», а саме: № НОМЕР_1 та № НОМЕР_2. Суть протиправного механізму, розробленого ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та іншими невстановленими досудовим розслідуванням особами, полягала у придбанні очолюваним ним ООО «ПК «Энергоимпекс» незаконно здобутого та збагаченого на тимчасово окупованій території Донецької області кам`яного вугілля для подальшого переміщення та реалізації вугілля суб`єктам господарської діяльності на тимчасово окупованій території та у Російській Федерації, а також здійснення сплати так званого «збору за переміщення вугілля по території ДНР» на рахунок так званого «державного органу» терористичної організації «ДНР». У період ведення господарської діяльності на тимчасово окупованій території Донецької області ООО «ПК «Энергоимпекс», а саме з січня 2015 року по січень 2020 року, директор зазначеного підприємства ОСОБА_7 , який діяв у заздалегідь запланований спосіб на виконання спільного злочинного плану за попередньою змовою групою осіб із ОСОБА_8 , перебуваючи у невстановленому місці та у невстановлений досудовим розслідуванням час, систематично організовував здійснення сплати так званого «збору за переміщення вугілля по території ДНР» до так званого «бюджету «ДНР». Так, у конкретний період діяльності ООО «ПК «Энергоимпекс», а саме з 06.06.2019 по 15.01.2020, на виконання спільного злочинного плану, направленого на фінансування тероризму, а саме терористичної оргіназації «ДНР», з поточних розрахункових рахунків зазначеного підприємства № НОМЕР_1 та № НОМЕР_2, відкритих у так званому «Центральному Республіканському банку ДНР» до так званого «бюджету «ДНР», ОСОБА_7 , та ОСОБА_8 , діючи з корисливих мотивів за попередньою змовою групою осіб, перебуваючи у невстановленому місці та у невстановлений досудовим розслідуванням час, перерахували грошові кошти відповідно до наступних платіжних документів, підписаних від імені ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , а саме: Платіжне доручення № 891 від 06.06.2019, призначення платежу «збір за переміщення вугілля по території ДНР ТОВ «ПК» Енергоімпекс», платник - ТОВ «ПК» Енергоімпекс» (38471232) рахунок в Центральному республіканському банку ДНР № НОМЕР_3.643, отримувач - Республіканський бюджет, Калінінський район, м. Донецьк (51001489) рахунок в Центральному республіканському банку ДНР № НОМЕР_4, сума платежу - 573600 російських рублів (що відповідно до курсу НБУ станом на день здійснення платежу становить 237195 грн.); Платіжне доручення № 1183 від 24.07.2019, призначення платежу «збір за переміщення вугілля по території ДНР ТОВ «ПК» Енергоімпекс», платник - ТОВ «ПК» Енергоімпекс» (38471232) рахунок в Центральному республіканському банку ДНР № НОМЕР_3.643, отримувач - Республіканський бюджет, Калінінський район, м. Донецьк (51001489) рахунок в Центральному республіканському банку ДНР № НОМЕР_4, сума платежу - 641000 російських рублів (що відповідно до курсу НБУ станом на день здійснення платежу становить 260239 грн.); Платіжне доручення № 1324 від 12.08.2019, призначення платежу «збір за переміщення вугілля по території ДНР ТОВ «ПК» Енергоімпекс», платник - ТОВ «ПК» Енергоімпекс» (38471232) рахунок в Центральному республіканському банку ДНР № НОМЕР_3.643, отримувач - Республіканський бюджет, Калінінський район, м. Донецьк (51001489) рахунок в Центральному республіканському банку ДНР № НОМЕР_4, сума платежу - 733400 російських рублів (що відповідно до курсу НБУ станом на день здійснення платежу становить 281999 грн.); Платіжне доручення № 1381 від 19.08.2019, призначення платежу «збір за переміщення вугілля по території ДНР ТОВ «ПК» Енергоімпекс», платник - ТОВ «ПК» Енергоімпекс» (38471232) рахунок в Центральному республіканському банку ДНР № НОМЕР_3.643, отримувач - Республіканський бюджет, Калінінський район, м. Донецьк (51001489) рахунок в Центральному республіканському банку ДНР № НОМЕР_4, сума платежу - 82800 російських рублів (що відповідно до курсу НБУ станом на день здійснення платежу становить 31544 грн.); Платіжне доручення № 1407 від 21.08.2019, призначення платежу «збір за переміщення вугілля по території ДНР ТОВ «ПК» Енергоімпекс», платник - ТОВ «ПК» Енергоімпекс» (38471232) рахунок в Центральному республіканському банку ДНР № НОМЕР_3.643, отримувач - Республіканський бюджет, Калінінський район, м. Донецьк (51001489) рахунок в Центральному республіканському банку ДНР № НОМЕР_4, сума платежу - 414000 рос. руб. (що відповідно до курсу НБУ станом на день здійснення платежу становить 155792 грн.); Платіжне доручення № 3 від 03.09.2019, призначення платежу «збір за переміщення вугілля по території ДНР ТОВ «ПК» Енергоімпекс», платник - ТОВ «ПК» Енергоімпекс» (38471232) рахунок в Центральному республіканському банку ДНР № НОМЕР_2, отримувач - Республіканський бюджет, Калінінський район, м. Донецьк (51001489) рахунок в Центральному республіканському банку ДНР № НОМЕР_5, сума платежу - 290000 російських рублів (що відповідно до курсу НБУ станом на день здійснення платежу становить 109968 грн.); Платіжне доручення № 99 від 18.09.2019, призначення платежу «збір за переміщення вугілля по території ДНР ТОВ «ПК» Енергоімпекс», платник - ТОВ «ПК» Енергоімпекс» (38471232) рахунок в Центральному республіканському банку ДНР № НОМЕР_2, отримувач - Республіканський бюджет, Калінінський район, м. Донецьк (51001489) рахунок в Центральному республіканському банку ДНР № НОМЕР_5, сума платежу - 55200 російських рублів (що відповідно до курсу НБУ станом на день здійснення платежу становить 21318 грн.); Платіжне доручення № 136 від 20.09.2019, призначення платежу «збір за переміщення вугілля по території ДНР ТОВ «ПК» Енергоімпекс», платник - ТОВ «ПК» Енергоімпекс» (38471232) рахунок в Центральному республіканському банку ДНР № НОМЕР_2, отримувач - Республіканський бюджет, Калінінський район, м. Донецьк (51001489) рахунок в Центральному республіканському банку ДНР № НОМЕР_5, сума платежу - 100000 російських рублів (що відповідно до курсу НБУ станом на день здійснення платежу становить 38333 грн.); Платіжне доручення № 148 від 25.09.2019, призначення платежу «збір за переміщення вугілля по території ДНР ТОВ «ПК» Енергоімпекс», платник - ТОВ «ПК» Енергоімпекс» (38471232) рахунок в Центральному республіканському банку ДНР № НОМЕР_2, отримувач - Республіканський бюджет, Калінінський район, м. Донецьк (51001489) рахунок в Центральному республіканському банку ДНР № НОМЕР_5, сума платежу - 138000 російських рублів (що відповідно до курсу НБУ станом на день здійснення платежу становить 54442 грн.); Платіжне доручення № 162 від 27.09.2019, призначення платежу «збір за переміщення вугілля по території ДНР ТОВ «ПК» Енергоімпекс», платник - ТОВ «ПК» Енергоімпекс» (38471232) рахунок в Центральному республіканському банку ДНР № НОМЕР_2, отримувач - Республіканський бюджет, Калінінський район, м. Донецьк (51001489) рахунок в Центральному республіканському банку ДНР № НОМЕР_5, сума платежу - 40800 російських рублів (що відповідно до курсу НБУ станом на день здійснення платежу становить 15349 грн.) Платіжне доручення № 525 від 28.11.2019, призначення платежу «збір за переміщення вугілля по території ДНР ТОВ «ПК» Енергоімпекс», платник - ТОВ «ПК» Енергоімпекс» (38471232) рахунок в Центральному республіканському банку ДНР № НОМЕР_2, отримувач - Республіканський бюджет, Калінінський район, м. Донецьк (51001489) рахунок в Центральному республіканському банку ДНР № НОМЕР_5, сума платежу - 226400 російських рублів (що відповідно до курсу НБУ станом на день здійснення платежу становить 84881 грн.); Платіжне доручення № 24 від 15.01.2020, призначення платежу «збір за переміщення вугілля по території ДНР ТОВ «ПК» Енергоімпекс», платник - ТОВ «ПК» Енергоімпекс» (38471232) рахунок в Центральному республіканському банку ДНР № НОМЕР_2, отримувач - Республіканське казначейство ДНР (51000806) рахунок в Центральному республіканському банку ДНР № НОМЕР_6, сума платежу - 82600 російських рублів (що відповідно до курсу НБУ станом на день здійснення платежу становить 32332 грн.). Таким чином, за період з 06.06.2019 по 15.01.2020 посадовими особами ООО «ПК «Энергоимпекс», а саме директором ОСОБА_7 та головним бухгалтером ОСОБА_8 організовано перерахування до так званого «Республіканського бюджету «ДНР» грошових коштів у загальній сумі 3377800 російський рублів, що в гривневому еквіваленті на дати здійснення платежів за курсом НБУ становить 1323392 гривень, частина з яких використана на фінансування штучних незаконних утворень, створених терористичною організацією «ДНР», зокрема «Міністерством фінансів «ДНР», «Міністерством доходів та зборів «ДНР», «Міністерством внутрішніх справ «ДНР», «Міністерством державної безпеки «ДНР», «Міністерством оборони «ДНР», «органами прокуратури «ДНР», бойовими підрозділами «ДНР», які ведуть бойові дії проти об`єднаних сил (раніше - сил антитерористичної операції) в Донецькій області, а також вчиняють терористичні акти та диверсії, в тому числі з метою зміни меж території України. Так, ОСОБА_7 , фінансуючи тероризм, а саме терористичну організацію «ДНР», усвідомлював суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачав суспільно небезпечні наслідки і бажав їх настання, тобто вчинив кримінальне правопорушення з прямим умислом. Таким чином, ОСОБА_7 вчинив фінансування тероризму, тобто дії, вчинені з метою фінансового та матеріального забезпечення терористичної організації, вчинені з корисливих мотивів за попередньою змовою групою осіб, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 258-5 КК України. 25.01.2021 ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 258-5 КК України із дотриманням вимог ст.ст. 135 та 278 КПК України. Причетність ОСОБА_7 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується зібраними у ході досудового розслідування належними та допустимими доказами в їх сукупності, зокрема: протоколом за результатами проведення НСРД № 8/2/1-3974т від 10.07.2020; протоколом за результатами проведення № 8/2/1-3975т від 10.07.2020; протоколом за результатами проведення № 8/2/1-2379т від 17.03.2020; протоколом огляду від 18.12.2020; іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності. Вказані матеріали свідчать про наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3, 4 та 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які вказують, що підозрюваний ОСОБА_7 , перебуваючи на свободі, зможе переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, знищити, сховати або спотворити речі чи документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків та інших невстановлених співучасників злочину у даному кримінальному провадженні, перешкодити кримінальному провадженню іншим чином, а також вчинити інше кримінальне правопорушення. Враховуючи викладене, запобігання вказаним ризикам неможливе у разі застосування більш м`яких запобіжних заходів. Крім того, досудовим розслідуванням встановлено, що станом на 06.04.2023 ОСОБА_7 знаходився на території т.зв. «ДНР», тобто на території України, яка не є підконтрольною державним органам України, які реалізують державну політику в сфері охорони державного кордону та забезпечення режиму його перетину.Враховуючи те, що ОСОБА_7 міг неконтрольовано перетнути державний кордон України, а також те, що місцезнаходження підозрюваного ОСОБА_7 невідоме, 11.04.2023 останнього оголошено у міждержавний та міжнародний розшук. У зв`язку із чим, із посиланням на положення ст. 193 КПК України слідчий просить обрати підозрюваному ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

У судовому засідання прокурор ОСОБА_3 підтримав подане клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання від вартою підозрюваному ОСОБА_7 з підстав та за обставин, викладених у клопотанні слідчого, наполягав на його задоволенні.

Розгляд клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу здійснювався за відсутності підозрюваного ОСОБА_7 на підставі ч. 6 ст. 193 КПК України.

У судове засідання для розгляду клопотання слідчого викликався захисник підозрюваного ОСОБА_7 адвокат ОСОБА_10 , який відповідно до поданих слідчому судді матеріалів кримінального провадження, захищав інтереси підозрюваного у Павлоградському міськрайонному суді Дніпропетровської області. Адвокат ОСОБА_10 , будучи повідомленим належним чином про місце, день та час розгляду клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу, до суду не прибув, про причини своєї неявки суд не повідомив.

На підставі ухвали слідчого судді від 18.04.2023 р. на виконання положень п. 8 ч. 2 ст. 52, ст. 49 КПК України, судом залучено захисника з Регіонального центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги у м. Києві на окрему процесуальну дію.

Захисник підозрюваного ОСОБА_11 адвокат ОСОБА_4 заперечував проти задоволення клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу, просив відмовити у його задоволенні.

Дослідивши клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу та додані до нього матеріали кримінального провадження, якими слідчий обґрунтовував доводи клопотання, заслухавши позиції прокурора, захисника, слідчий суддя дійшов до наступних висновків.

Згідно із ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 3 ст. 176 КПК України слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

У відповідності до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Так, під час розгляду клопотання слідчого, слідчим суддею встановлено, що Слідчим управлінням ГУ СБУ у м. Києві та Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000051 від 03.03.2021 р. за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 258-5 КК України. Відповідно до інформації з Витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань слідує, що ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні фінансування тероризму, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 258-5 КК України /а. с. 12/.

25.01.2021 р. ОСОБА_7 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 258-5 КК України, а саме у фінансуванні тероризму, вчиненому з корисливих мотивів за попередньою змовою групою осіб /а. с. 49-59/.

28.01.2021 р. на підставі постанови старшого слідчого в особливо важливих справах 3 відділу слідчого управління ГУ СБ України у м. Києві та Київській області підозрюваного ОСОБА_7 оголошено у розшук /а. с. 60-61/.

14.01.2022 р. ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва надано дозвіл на здійснення спеціального досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000051 від 03.03.2021 за підозрою ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 258-5 КК України, у зв`язку із тим, що матеріали досудового розслідування дають достатні та безсумнівні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_7 умисно переховується від слідства та суду на тимчасово окупованій території України, з метою уникнення кримінальної відповідальності /а. с. 69-75/.

11.04.2023 р. підозрюваного ОСОБА_7 оголошено у міждержавний розшук /а. с. 85-86/.

11.04.2023 р. підозрюваного ОСОБА_7 оголошено у міжнародний розшук, із зазначенням, що досудовим розслідуванням встановлено, що підозрюваний знаходиться на території так званої «ДНР», тобто на території України, яка не є підконтрольною державним органам України, які реалізують державну політику в сфері охорони державного кордону та забезпечення режиму його перетину /а. с. 88-89/.

В якості підтвердження обґрунтованості підозри органом досудового розслідування до матеріалів клопотання надано докази, які досліджені слідчим суддею у судовому засіданні: протокол за результатами проведення негласних слідчих дій від 17.03.2020 р., протокол за результатами проведення негласних слідчих дій від 10.07.2020 р., протокол за результатами проведення негласних слідчих дій від 10.07.2020 р., протокол огляду від 18.12.2020 р., протокол огляду від 03.08.2021 р., протокол огляду від 03.08.2021 р., повістки виклики підозрюваного до органу досудового розслідування, ухвала Павлоградського міськрайонного суду від 03.11.2022 р., ухвала Дніпровського апеляційного суду від 27.12.2022 р.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

Поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, але, зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд враховує позиції Європейського суду з прав людини, викладені в його рішеннях.

Поняття «обґрунтована підозра» наведено в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якого обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.09.1990).

За таких умов, дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, з точки зору достатності та взаємозв`язку, приходить до обґрунтованого висновку про наявність у провадженні доказів, передбачених параграфами 3-5 Глави 4 КПК України, які свідчать про обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 258-5 КК України, які могли б об`єктивно зв`язувати ОСОБА_7 з ними, тобто підтвердити існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг вчинити дане кримінальне правопорушення.

Як вбачається з ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу, окрім обґрунтованої підозри, є наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Так, при розгляді клопотання слідчого, судом встановлено існування ризиків, передбачених п. п. 1,2,3,4,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які вказують на те, що підозрюваний ОСОБА_7 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити речі чи документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків та інших невстановлених співучасників злочину у даному кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення.

При оцінці ризику переховування від правосуддя може братися до уваги (поряд з іншими обставинами) і загроза відносно суворого покарання. Так, у рішення ЄСПЛ «Пунцельт проти Чехії» («Punzelt v. Czech Republic») 31315/96 від 25.04.2000, Страсбурзький суд визнав достатнім мотивування чеських судів, що прийняли рішення про тримання під вартою з огляду в тому числі на те, що заявникові загрожувало відносно суворе покарання.

Згідно із положеннями рішення Конституційного Суду України від 08.07.2003 року за № 14-рп/2003 при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу разом з іншими обставинами враховується тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється, обвинувачується особа.

Так, ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 258-5 КК України, яке відповідно до ч. 5 ст. 12 КК України, належить до категорії тяжких злочинів, за вчинення якого підозрюваному може загрожувати покарання у виді позбавлення волі на строк від восьми до десяти років, а тому усвідомлюючи невідворотність покарання, яке може йому загрожувати у випадку встановлення на підставі вироку суду винуватості ОСОБА_7 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, підозрюваний може вчиняти дії, спрямовані на переховування від органів досудового розслідування та суду, та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, впливати на свідків та інших невстановлених досудовим розслідуванням співучасників злочину у даному кримінальному провадженні, знищити чи приховати речі та документи, які мають значення для досудового розслідування, а також вчинити інше кримінальне правопорушення.

При оцінці вказаних ризиків, слідчим суддею враховано також те, що підозрюваного ОСОБА_7 оголошено у міжнародний розшук, останній знаходиться на території так званої «ДНР», тобто на території України, яка не є підконтрольною державним органам України, які реалізують державну політику у сфері охорони державного кордону та забезпечення режиму його перетину.

При постановленні ухвали, слідчим суддею враховано особу підозрюваного ОСОБА_7 , відомості про попереднє притягнення якого до кримінальної відповідальності та сімейний стан суду не подані, підозрюваний не має постійного зареєстрованого місця проживання у м. Києві, проживає на тимчасово окупованій території України, працює директором ООО «ПК «Энергоимпекс», зареєстрованому у м. Донецьку, що, на переконання слідчого судді, свідчить про відсутність стійких соціальних зв`язків у підозрюваного, які б могли стати стримуючим фактором та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного на стадії досудового розслідування.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як, до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Із врахуванням вищевикладеного, та стадії досудового розслідування, на якій перебуває кримінальне провадження, на переконання слідчого судді, інший із більш м`яких запобіжних заходів, аніж тримання під вартою, не може забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Відповідно до ч. 4 ст. 197 КПК України у разі постановлення слідчим суддею, судом ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого на підставі частини шостої статті 193 цього Кодексу строк дії такої ухвали не зазначається.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для обрання відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, та задоволення клопотання слідчого.

Керуючись ст. ст. 131, 132, 176-179, ч. 6 ст. 193, 193, 194, 197, 199, 376 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах 3 відділу слідчого управління ГУ СБ України у м. Києві та Київській області ОСОБА_5 , погоджене прокурором відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_6 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , якому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 258-5 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000051 від 03.03.2021 р., - задовольнити.

Обрати підозрюваному ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , якому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 258-5 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Після затримання підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , якого оголошено у міжнародний розшук, і не пізніш як через сорок вісім годин з часу його доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Строк дії ухвали слідчого судді не зазначається відповідно до ч. 4 ст. 197 КПК України.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з моменту проголошення ухвали.

Апеляційне оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1