Справа №:755/7058/23
Провадження №: 1-кп/755/1203/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"19" червня 2023 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2

за участі сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5

провівши в приміщені суду в м. Києві відкрите підготовче судове засідання на підставі обвинувального акту у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001335 від 10.04.2023 року відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, не одруженого, офіційно не працюючого, раніше не судимого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України:

в с т а н о в и в:

До Дніпровського районного суду м.Києва надійшло кримінальне провадження №0001335 від 10.04.2023 року відносно ОСОБА_5 за обвинуваченням у скоєнні злочину передбаченого ч.1 ст.121 КК України.

Ухвалою судді від 31.05.2023 року по даному кримінальному провадженню призначено підготовче судове засідання.

Прокурор у підготовчому судовому засіданні просив призначити судовий розгляд кримінального провадження, вважаючи, що обвинувальний акт відповідає вимогам, передбаченим ст.291 КПК України. Також заявив клопотання про обрання обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, посилаючись на те, що він обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, тому існують ризики передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: можливість переховування від суду, незаконного впливу на свідків у кримінальному провадженні та вчинення іншого кримінального правопорушення. Зважаючи на це, підстави для застосування більш м`якого запобіжного заходу на даний момент відсутні.

Захисник - адвокат ОСОБА_4 не заперечував проти призначення кримінального провадження до судового розгляду. Проте, заперечував проти застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, посилаючись на недоведеність ризиків поза процесуальної поведінки обвинуваченого. Крім того звернули увагу суду на те, що жодних документів, які б підтверджували, що ризики передбачені КПК України відсутні. Обвинувачений ОСОБА_5 підтримав думку захисника.

Вислухавши думки учасників судового провадження по викладених у ст.315 КПК України питаннях, вивчивши обвинувальний акт, реєстр матеріалів досудового розслідування та розписки про отримання обвинувального акту і реєстру матеріалів досудового розслідування, клопотання прокурора та доводи захисника, вислухавши пояснення свідка, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 3 ст. 314 КПК України суд має право із стадії підготовчого судового розгляду повернути обвинувальний акт прокурору в тому випадку, якщо він не відповідає вимогам цього Кодексу, тобто за наявності таких порушень вимог процесуального закону, які перешкоджають призначенню справи до судового розгляду.

Вимоги, які висуваються до обвинувального акту, визначені у ст. 291 КПК України.

Так, згідно із ст. 291 КПК України, обвинувальний акт складається слідчим, після чого затверджується прокурором. Обвинувальний акт може бути складений прокурором, зокрема якщо він не погодиться з обвинувальним актом, що був складений слідчим.

Згідно вимог п.3 ч.2 ст.291 КПК України, обвинувальний акт має містити анкетні відомості кожного потерпілого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство).

Вказані вимоги закону органом досудового розслідування у даному кримінальному провадженні не виконані.

Так, з обвинувальному акта при викладені фактичних обставин кримінального провадження можливо встановити, що потерпілим в данному кримінальному провадженні є ОСОБА_6 . Однак, в порушення вимог ст.291 КПК України обвинувальний акт не містить анкетні відомості потерпілого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство).

Таким чином, дослідивши повно, всебічно та об`єктивно матеріали кримінального провадження, суд приходить до висновку, що обвинувальний акт у даному кримінальному провадженні порушено вимоги ч.2 ст.291 КПК України.

Вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу обвинуваченому за письмовим клопотанням прокурора, суд виходить з наступного.

Згідно ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження, у тому числі запобіжні заходи, застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно ч. 1 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Підставою застосування запобіжного заходу, відповідно до ст. 177 КПК України є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 цієї статті.

Згідно із ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

У вказаному кримінальному провадженні ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України.

Під обґрунтованою підозрою на стадії судового розгляду суд розуміє існування фактів та інформації, які здатні переконати неупередженого спостерігача в тому, що певна особа (група осіб) могла вчинити злочин, у такому випадку наявні докази об`єктивно пов`язують цю особу (групу осіб) із певним злочином. При цьому, критерій обґрунтованості підозри зовсім не вимагає того, щоб ці докази були достатніми для того, щоб визнати особу винуватою та забезпечити її засудження, але мають бути достатніми (вагомими) для того, щоб виправдати подальше існування заходів забезпечення судового розгляду. Такий стандарт доказування є найнижчим і не передбачає наявності достовірного знання про вчинення особою злочину.

Перелік матеріалів, а також виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, зазначений в обвинувальному акті, на даний момент у своїй сукупності є вагомим та здатен переконати неупередженого спостерігача у тому, що обвинувачений ОСОБА_5 міг вчинити злочин, передбачений ч.1 ст. 121 КК України. При цьому, суд не вдається у тонкощі кримінально-правової кваліфікації та вирішення питання доведеності його вини, оскільки дослідження зібраних стороною доказів, здійснюватиметься під час судового розгляду - у судовому засіданні, а їх оцінка - у нарадчій кімнаті.

Щодо обґрунтованості ризиків неналежного виконання обвинуваченим ОСОБА_5 покладених на нього процесуальних обов`язків, то слід зазначити таке.

п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України - обвинувачений ОСОБА_5 , перебуваючи на волі, будучи обізнаною із санкцією статті, яка йому інкримінується, може переховуватися від суду.

Суд враховує, що запобігання ризику переховування обвинуваченого ОСОБА_5 від суду та перешкоджання ним розгляду кримінального провадження, становить суспільний інтерес, який полягає в забезпеченні відправлення судочинства, а тому вважає такі дії цілком вірогідними з огляду на покарання, яке загрожує ОСОБА_7 , оскільки він підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відноситься до тяжких злочинів та за яке передбачено покарання до 8 років позбавлення волі.

п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України - обвинувачений ОСОБА_5 , перебуваючи на волі, може незаконно впливати на свідків, оскільки шляхом підмовляння, підкупу, погроз може схиляти їх до дачі неправдивих показань, відмови від участі у кримінальному провадженні, що негативно вплине на хід досудового розслідування.

Надаючи оцінку можливості обвинуваченого ОСОБА_5 вплинути на свідків, суд враховує, що згідно чинного законодавства, суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання, а тому ризик впливу існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Водночас суд критично ставиться до ризику вчинення ОСОБА_5 іншого кримінального правопорушення, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, так як вказаний ризик є формальним та не підтверджується жодними матеріалами, долученими до клопотання.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, відповідно до ст. 178 КПК України, слідча суддя враховує, крім іншого, вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винним у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, його вік, стан здоров`я, міцність його соціальних зв`язків.

Таким чином, враховуючи обставини, перераховані у ст. 178 КПК України, а також доведеність прокурором під час судового розгляду клопотання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України, не може запобігти доведеним ризикам, клопотання прокурора про застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту підлягає частковому задоволенню, враховуючи не доведеність необхідності цілодобового перебування за місцем проживання, із зобов`язанням прибувати ОСОБА_5 за кожною вимогою до суду в межах строку дії цього заходу забезпечення кримінального провадження, поклавши на обвинуваченого процесуальні обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: здати на зберігання свій паспорт(паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, які дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну. За вищевказаних обставин, суд приходить до висновку, що запобігання будь-яких ризиків, пов`язаних з прибуттям обвинуваченого на вимогу суду можливе і при застосуванні запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час доби.

Керуючись ст.ст.3, 176, 177, 178, 179, 181, 184, 193, 194, 195, 196 , 314-316, 369-372, ч.2 ст.376 КПК України, суд, -

у х в а л и в:

Обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001335 від 10.04.2023 року відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України - повернути прокурору Дніпровської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_3 .

Клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту - задовольнити частково.

Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_2 у нічний час доби, а саме: з 21-00 до 07-00 години наступного дня та зобов`язати останнього прибувати за кожною вимогою до суду в межах строку дії цього заходу забезпечення кримінального провадження.

ОСОБА_5 зобов`язати прибути до місця проживання за адресою: АДРЕСА_2 .

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 строком до 17 серпня 2023 року включно, такі обов`язки:

1.прибувати до суду за кожною вимогою;

2.здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити ОСОБА_5 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід; працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати через прокурора для виконання органу внутрішніх справ за місцем проживання обвинуваченого та зобов`язати останніх негайно поставити його на облік і повідомити про це суд.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом семи днів з моменту її проголошення.

Суддя: ОСОБА_1