Справа № 639/819/23
Провадження № 1-кп/639/283/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 травня 2023 року м. Харків

Жовтневий районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Харкова обвинувальний акт по кримінальному провадженню, зареєстрованому 20.12.2022 року в Єдиному реєстрі досудових розслідувань під №0000384 за обвинуваченням

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 407 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Під час судового засідання прокурором було заявлено клопотання про продовження дії запобіжного заходу вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_5 строком на 60 днів, посилаючись на наявність ризиків, передбачених п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Прокурор зазначає, що більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти ризикам, передбаченим п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки у разі обрання більш м`якого запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_5 , останній перебуваючи на свободі може переховуватись від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, незаконно впливати на свідків по даному кримінальному провадженню, оскільки менш суворі запобіжні заходи не зможуть забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого, не зможуть забезпечити виконання покладених на нього процесуальних обов`язків.

Захисник ОСОБА_4 та обвинувачений ОСОБА_5 заперечували проти задоволення клопотання прокурора, зазначили, що стороною обвинувачення не доведено реальне існування ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України, обвинувачений не причетний до вчинення даного кримінального правопорушення, у зв`язку із чим просили змінити запобіжний захід з тримання під вартою на домашній арешт.

Заслухавши думку учасників судового процесу, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

За змістом ч. 3 ст. 331 КПК України за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.

Судовим розглядом встановлено, що стосовно обвинуваченого ОСОБА_5 ухвалою Ленінського районного суду м. Харкова від 06.02.2023 року обрано захід забезпечення кримінального провадження у вигляді тримання під вартою, строком застосування до 06.04.2023 року включно.

В подальшому ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 28.03.2023 року стосовно обвинуваченого ОСОБА_5 було продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 26.05.2023 року.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України, які відповідно до ст. 12 КК України є тяжким злочином за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років.

ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, який полягає у самовільному залишенні військової частини без поважних причин в умовах воєнного стану, вчиненому військовослужбовцем (крім строкової служби).

При вирішенні клопотання прокурора суд враховує існування ризику, передбаченого п. 1 ч.1 ст.177 КПК України, а саме:

- ОСОБА_5 перебуваючи на свободі може переховуватись від суду, оскільки останній обвинувачується у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке законом передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 10 років, усвідомлюючи незворотність настання покарання, може намагатися уникнути кримінальної відповідальності за скоєне, покинути місце мешкання, у зв`язку з чим наявний ризик його ухилення від суду. Також наявність вказаного ризику свідчить той факт, що ОСОБА_5 самовільно без дозволу командирів самовільно залишив місце несення служби в умовах воєнного стану з метою ухилення від військової служби та про своє місце перебування нікого не повідомляв, що свідчить про те, що останній у разі обрання іншого запобіжного заходу може переховуватись від суду.

Разом з цим, при розгляді зазначеного клопотання прокурором не доведено реальне існування ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, тобто обвинувачений ОСОБА_5 , перебуваючи на свободі, може незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні. Доводи клопотання в цій частині носять характер припущення, не підтверджуються належними та допустимими доказами. Крім того, на теперішній час всі свідки обвинувачення по даному кримінальному провадженню вже допитані в судовому засіданні.

Оцінюючи в сукупності обставини, які визначені ст.178 КПК України, судом враховується: 1) тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 , оскільки санкцією ч. 5 ст. 407 КК України передбачено покарання у виді позбавлення волі строком від п`яти до десяти років; 2) вік та стан здоров`я обвинуваченого, стосовно якого відсутні відомості про наявність тяжких захворювань чи інвалідності; 3) відомості про особу обвинуваченого ОСОБА_5 , який раніше в силу ст. 89 КК України не судимий, розлучений; 4) наявні відомості про те, що обвинувачений ОСОБА_5 до арешту проходив військову службу за мобілізацією на посаді стрільця 3 відділення 1 стрілецького взводу 3 стрілецької роти 4 стрілецького батальйону в/ч НОМЕР_1 .

Згідно з ч. 8 ст. 176 КПК України, під час дії воєнного стану до військовослужбовців, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 402-405, 407, 408, 429 КК України, застосовується виключно запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті, тобто тримання під вартою.

Обставин про зменшення або відсутність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, який був врахован при обранні запобіжного заходу, судом на теперішній час не встановлено.

Застосувати стосовно обвинуваченого ОСОБА_5 більш м`які запобіжні заходи суд вважає неможливим, оскільки ризик переховування від суду, встановлений під час обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, на теперішній час не зник та продовжує існувати.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, на теперішній час не зможе запобігти ризику, передбаченому п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого ОСОБА_5 та виконання покладених на нього процесуальних обов`язків, у зв`язку з чим стосовно нього необхідно продовжити дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, строком на 60 днів, тобто до 16 липня 2023 року, задовольнивши клопотання прокурора.

На підставі абз. 8 ч. 4 ст. 183 КПК України суд не визначає обвинуваченому ОСОБА_5 розмір застави у кримінальному провадженні, оскільки він обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченому ч. 5 ст. 407 КК України.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст.ст. 177, 178, 183, 331, 369 372, 376, 392 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченогоОСОБА_5 в умовах ДУ «Харківський слідчий ізолятор», строком на 60 днів, тобто до 16 липня 2023 року включно.

У задоволенні клопотання сторони захисту про зміну обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт відмовити.

Копію цієї ухвали направити для відома до ДУ «Харківський слідчий ізолятор».

Ухвала підлягає негайному виконанню, однак може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, що перебуває під вартою - у той же строк з дня отримання копії ухвали.

Суддя ОСОБА_1