печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 травня 2023 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві провадження за клопотанням старшого слідчого слідчого відділу Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві капітана поліції ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного у кримінальному провадженні № 0000004 від 03.01.2023, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , -

ВСТАНОВИВ:

До провадження старшого слідчого слідчого відділу Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві капітана поліції ОСОБА_6 , за погодженням прокурора Печерської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного у кримінальному провадженні №0000004 від 03.01.2023, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що у провадженні слідчого відділу Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових за № 0000004 від 03.01.2023 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, за підозрою ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 121, ч. 4 ст. 185 КК України, за підозрою ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 126 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 02.01.2023 приблизно о 22:00 год. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 разом із своїм знайомим - ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння поблизу закладу «Білий налив», що розташований за адресою: м. Київ, вул. Хрещатик, 23-А під малозначним надуманим приводом вступили у словесний конфлікт із раніше незнайомим йому ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який перебував у цьому ж місці разом із своєю знайомою ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_4 на грунті бажання ОСОБА_8 познайомитись із ОСОБА_10 , яка в той час перебувала разом із ОСОБА_9 .

Під час словесного конфлікту, на ґрунті неприязних відносин у ОСОБА_5 виник раптовий злочинний умисел на спричинення тілесних ушкоджень ОСОБА_9 . Реалізуючи свій злочинний умисел, з мотивів раптово виниклої особистої неприязні до останнього, знаходячись за адресою: м. Київ, Бесарабська площа, 2 ОСОБА_5 підбіг до ОСОБА_9 , збив його з ніг, після чого кулаком наніс один удар в область тулуба ОСОБА_9 та один удар ногою в область голови. Після чого, ОСОБА_5 відійшов на невелику відстань та в короткий проміжок часу повернувся до ОСОБА_9 , який лежав на бруківці, наніс ще один удар ногою в область тулуба останнього.

У подальшому того ж дня, 02.01.2023 приблизно в 22 год. 11 хв. ОСОБА_5 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння разом із знайомим ОСОБА_8 та наглядно знайомим ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , котрі знаходились в стані алкогольного сп`яніння, за адресою: м. Київ, Бесарабська площа, 2 поблизу магазину "Новус" на грунті раптово виниклої неприязні до раніше незнайомого ОСОБА_9 , продовжуючи реалізацію раптово виниклого злочинного умислу на спричинення тілесних ушкоджень, діючи групою осіб спільно із ОСОБА_7 почали наносити ОСОБА_9 тілесні ушкодження. А саме ОСОБА_7 наніс ногами у взутті низку ударів по голові та тулубу ОСОБА_9 .. В цей час ОСОБА_5 , діючи спільно з ОСОБА_7 групою осіб, теж спричинив тілесні ушкодження ОСОБА_9 , наносячи йому низку ударів кулаками та ногами по голові та тулубу. Після серії ударів, нанесених спільно групою осіб ОСОБА_5 та ОСОБА_7 в область голови ОСОБА_9 , який перебував в лежачому положенні на бруківці, його знудило. Залишивши потерпілого ОСОБА_9 лежати за вищезазначеною адресою на бруківці, ОСОБА_5 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 пішли в напрямку вулиці Басейної та розважального закладу "Арена-сіті". Також ОСОБА_5 та ОСОБА_8 повели з собою під руки знайому ОСОБА_9 - ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Далі, в цей же день приблизно в 22 год. 45 хв., ОСОБА_5 та ОСОБА_7 , продовжуючи свої злочинні дії, перебуваючи за адресою: м. Київ, вул. Басейна 1-3/2 у внутрішньому дворі розважального закладу «Арена-сіті», побачивши наближення до них ОСОБА_9 , який розшукував свою знайому ОСОБА_10 та мобільний телефон "Samsung Galaxy", котрий випав у нього під час нанесення йому тілесних ушкоджень біля магазину "Новус", діючи умисно, з метою спричинення останньому тяжких тілесних ушкоджень, діючи групою осіб разом з ОСОБА_7 , знову почали наносити низку ударів ногами та кулаками по голові та тулубу потерпілого ОСОБА_9 та збили його з ніг. У цей час ОСОБА_9 просив припинити його бити, знайома ОСОБА_9 - ОСОБА_10 теж просила ОСОБА_5 та ОСОБА_7 припинити побиття, проте останні не реагували та продовжували наносити ОСОБА_9 тілесні ушкодження.

Після побиття ОСОБА_9 , ОСОБА_5 та ОСОБА_7 з місця вчинення кримінального правопорушення втікли.

Відповідно до висновку судово-медичного експерта № 042-98-2023 від 09.02.2023 протиправними діями ОСОБА_5 , який діяв спільно групою осіб із ОСОБА_7 , потерпілому ОСОБА_9 спричинено тілесні ушкодження у вигляді: закритої черепно-мозкової травми: синців лобної ділянки та навколоочної ділянки справа; переломів передньої, медіальної та латеральної стінок лівої гайморової пазухи, передньої та медіальної стінок правої гайморової пазухи, нижньої, медіальної та верхньої стінок обох орбіт, зовнішньої стінки та міжкоміркових перетинок лобного синусу, кісток носу та носової перегородки, комірок решітчастого лабіринту, верхньої щелепи зліва.

Характер та морфологічні властивості виявленого тілесного ушкодження, свідчать про те, що воно утворилося за рахунок ударної дії тупого (тупими) предмету (предметів). Вказані травми відносяться до тяжкого тілесного ушкодження. Окрім цього, виявлені тілесні ушкодження у ОСОБА_9 не могли утворитись внаслідок падіння на площину.

Спричиняючи тілесні ушкодження ОСОБА_9 , ОСОБА_5 та ОСОБА_7 , які діяли групою осіб вносили спільний вклад у кінцевий результат, наслідком якого стало отримання потерпілим тяжких тілесних ушкоджень. Вказані тілесні ушкодження завдавались без значної різниці в інтенсивності ОСОБА_5 та ОСОБА_7 в одні проміжки часу, а тому дії ОСОБА_5 та ОСОБА_7 є складовою єдиного злочинного умислу, у зв`язку з чим їх неможливо виокремити та піддати окремій кваліфікації.

Таким чином, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 підозрюється у вчиненні умисного тяжкого тілесного ушкодження, тобто умисного тілесного ушкодження, небезпечного для життя в момент заподіяння, вчиненого групою осіб, тобто вчинення кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Слідчим Печерського УП ГУНП у м. Києві в порядку ст. 135 КПК України ОСОБА_5 викликався до Печерського УП письмовими повістками на наступні дати для вручення письмового повідомлення про підозру та допиту в якості підозрюваного: 06.03.2023, 07.03.2023, 08.03.2023 на відомі адреси прождивання та реєстрації. Проте у вказані дати до Печерського УП ГУНП у м.Києві не з`явився, про поважність причин неявки передбачених ст. 138 КПК України не повідомив, відомі засоби зв`язку, а саме номер телефону вказаний у витягу ДМС, як його особистий НОМЕР_1 наразі перебуває у користванні його матері - ОСОБА_11 , яка повідомляє що місцезнаходження сина їй невідоме.

Органом досудового розслідування вживались й інші належні заходи щодо встановлення місцезнаходження ОСОБА_5 , з метою вручення йому повістки про виклик для вручення повідомлення про підозру і проведення слідчих і процесальних дій. А саме згідно письмових пояснень ОСОБА_12 від 13.03.2023 на даний час ОСОБА_5 з адреси: АДРЕСА_1 виїхав з квартири у якій проживав, куди саме невідомо, наразі в квартирі мешкають родичі ОСОБА_12 . Також згідно письмових пояснень іншої сусідки з кв. АДРЕСА_2 - ОСОБА_13 раніше в кв.2 дійсно мешкали два хлопці, з якими постійно були проблеми через надмірний шум та порушення порядку. Проте наразі вказані особи переїхали на невідому їй адресу.

Також згідно рапорту оперуповноваженого СКП ВП Печерського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_14 в ході спілкування з матір`ю ОСОБА_5 - ОСОБА_11 установлено, що син за адресою реєстрації: АДРЕСА_3 з нею не проживає, де саме зараз знаходиться їй достеменно не відомо.

15.03.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України в порядку ст. 278 КПК України, у спосіб передбачений для вручення повідомлень, а саме шляхом надсилання на усі відомі адреси листом з описом вкладень.

Також слідчим скеровано на усі відомі адреси проживання ОСОБА_5 письмові повістки про виклик в порядку ст. 135 КПК України для проведення слідчих дій в якості підозрюваного до Печерського УП ГУНП у м. Києві, а саме на 23.03.2023, 24.03.2023, 25.03.2023. Проте в зазначені дати ОСОБА_5 за викликом слідчого до Печерського УП ГУНП у м. Києві не з`явився, про поважність причин неявки, передбачених ст. 138 КПК України орган досудового розслідування не повідомив.

Враховуючи наявність об`єктивних підстав вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 переховується від органу досудового розслідування з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності, 27.03.2023 слідчим прийнято постанову в порядку ст. 281 КПК України про оголошення в державний розшук підозрюваного ОСОБА_5 , без зупинення досудового розслідування. Перевіркою відомостей з бази "Аркан" встановлено, що ОСОБА_5 державний кордон в офіційних пунктах пропуску не перетинав.

31.03.2023 ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва клопотання старшого слідчого слідчого відділу Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві капітана поліції ОСОБА_6 про надання дозволу на затримання - задоволено та за результатами розгляду надано дозвіл на затримання підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з метою його приводу для участі в розгляді клопотання про застосувати запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

04.05.2023 ОСОБА_5 затримано на підставі вище вказаної ухвали слідчого судді.

Обґрунтовуючи клопотання слідчий вважає наявними підстави для застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Крім того, слідчий у клопотанні обґрунтовує ризики, передбачені п.п. 3, 4 ч. 1 ст.177 КПК України, а саме:

- переховуватись від суду, оскільки йому загрожує покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років позбавлення волі. Вказаний ризик вже реалізовано, оскільки обвинувачений переховувався, змінив адреси проживання, засоби зв`язку, з метою уникнення кримінальної відповідальності, був обґрунтовано оголошений в розшук;

- незаконно впливати на свідків та потерпілих, оскільки йому відомі їх анкетні дані та місце проживання та такий вплив не виключається;

- вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки у нього відсутнє законне джерело доходів, міцні соціальні зв`язки та згідно матеріалів досудового розслідування інкримінований злочин вчинено із застосуванням насильства, що дає підстави вважати що під дією більш м`якого запобіжного заходу може продовжувати злочинну діяльність.

Обставини встановлені під час досудового розслідування на думку слідчого, виправдовують тримання підозрюваного під вартою, так як тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 у разі визнання його винним, у сукупності із даними про особу підозрюваного та з огляду на наявність у кримінальному провадженні ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, унеможливлюють застосування до підозрюваного менш суворого запобіжного заходу, оскільки, з урахуванням обґрунтованості підозри та фактичних обставин вчинення кримінального правопорушення, його тяжкості, орган досудового розслідування приходить до висновку, що для досягнення цілей, визначених ст. 177 КПК України, відносно підозрюваного має бути обраний запобіжний захід у виді тримання під вартою, оскільки жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищезазначеним ризикам.

Прокурор в судовому засіданні доводи клопотання підтримав, просив клопотання задовольнити, зазначив, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є єдиним можливим заходом, а відтак інші, більш м`які запобіжні заходи не можуть забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Захисник в судовому засіданні просив відмовити в задоволенні клопотання та застосовувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, посилаючись на необґрунтованість ризиків вказаних в клопотанні.

Підозрюваний в судовому засіданні підтримав свого захисника.

Вивчивши клопотання, заслухавши пояснення учасників провадження, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, дійшов наступного висновку.

31.03.2023 ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва клопотання старшого слідчого слідчого відділу Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві капітана поліції ОСОБА_6 про надання дозволу на затримання - задоволено та за результатами розгляду надано дозвіл на затримання підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з метою його приводу для участі в розгляді клопотання про застосувати запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

04.05.2023 ОСОБА_5 затримано на підставі вище вказаної ухвали слідчого судді.

Частиною 2 ст. 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та порядку, встановлених законом.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Феррарі-Браво проти Італії» не можна ставити питання про те, що арешт є виправданим тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, оскільки останнє є завданням попереднього розслідування.

Європейський Суд з прав людини у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя, вважає, що дані які вказують на обґрунтовану підозру, які навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, підтверджується долученими до матеріалів клопотання доказами, а саме: протоколом допиту потерпілого ОСОБА_9 , протоколом проведення впізнання за фотознімками із потерпілим ОСОБА_9 , за змістом якого серед наданих фото він впізнав фото ОСОБА_5 , як особу, яка наносила йому тілесні ушкодження, протоколом допиту свідка ОСОБА_10 , протоколом впізнання за фотознімками із свідком ОСОБА_10 , за змістом якого вона впізнала фото ОСОБА_5 , як особу яка наносила тілесні ушкодження ОСОБА_9 , протоколом проведення слідчого експерименту із іншим підозрюваним ОСОБА_8 , який продемонстрував механізм нанесення тілесних ушкоджень потерпілому ОСОБА_5 , протоколом перегляду відеозаписів з місця події, на якому зафіксований механізм і учасники спричинення потерпілому ОСОБА_9 тілесних ушкоджень, серед яких присутній активний учасник побиття ОСОБА_5 , висновком судово-медичного експерта № 042-98-2023 стосовно ОСОБА_9 за наслідками якого у нього встановлені тяжкі тілесні ушкодження та іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Приймаючи таке рішення, слідчий суддя виходить з того, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні слідчого та доданих матеріалах та з того, що слідчий суддя на даному етапі провадженні не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні слідчого дані у слідчого судді є всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_15 кримінальних правопорушень, інкримінованих йому стороною обвинувачення.

Відповідно до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочинну діяльність.

У відповідності до ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа.

Вирішуючи питання про застосування підозрюваному запобіжного заходу суддя враховує не тільки положення, які передбачені КПК, а й вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою. При цьому ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі Клоот проти Бельгії (Cloot v. Belgium, § 40) серйозність обвинувачення може служити для суду підставою для постановлення рішення про поміщення та утримання підозрюваного під вартою з метою запобігання спробі вчинення подальших порушень. Однак необхідно, щоб небезпека була явною, а запобіжний захід необхідний в світлі обставин справи і, зокрема, біографії та характеристики особи, про яку йдеться.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини, яке згідно ч. 5 сг. 9 КПК України, які є джерелом законодавства, у справі «Бойченко проти Молдови» № 41088/05, рішення від 11 липня 2006 року - «одне тільки посилання судів на відповідну норму закону без вказівки підстав з яких вони вважають обґрунтованими твердження про те, що ніби заявник може перешкоджати провадженню в справі, переховуватися від правосуддя або скоювати нові злочини, не є достатнім для ухвалення рішення про обрання запобіжного заходу». А у справі «Мамедова проти Росії» № 7064/05, рішення від 01 червня 2006 року Європейський суд дійшов такого висновку: «посилання на тяжкість обвинувачення, як на головний чинник при оцінці ймовірності того, що заявниця переховуватиметься від правосуддя, перешкоджатиме ходові розслідування або вчинятиме нові злочини є недостатнім, хоча суворість покарання і є визначальний елементом при оцінці ризику переховування від правосуддя чи вчинення нових злочинів, і що потребує позбавлення волі не можна оцінювати з винятково абстрактного погляду, беручи до уваги тільки тяжкість злочину».

Разом з тим, варто зазначити, що ризик перешкоджати встановленню істини у кримінальному правопорушенні доводиться з огляду на початкову стадію досудового розслідування (рішення ЄСПЛ у справі Яжинський проти Польщі (Jarzynski v. Poland, § 43)).

Слідчий суддя вважає доведеними ризики, з урахуванням характеру вчиненого кримінального правопорушення та особи підозрюваного, що останній може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, що повністю підтверджується матеріалами кримінального провадження і саме обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 забезпечить виконання останнім покладених на нього процесуальних обов`язків та надасть можливість досягти органу досудового розслідування завдань, передбачених ст. 2 КПК України, а саме: захист особи від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування з тим, щоб кожний хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини.

Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя також враховує тяжкість кримінальних правопорушень, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_5 , дані, які характеризують останнього, як особу, та враховує те, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, та приходить до висновку, що докази та обставини, на які посилається сторона обвинувачення у клопотанні, дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні та перешкоджати кримінальному провадженню, а для запобігання ризиків, які зазначені у клопотанні та наведено у судовому засіданні вважає недостатньою застосування більш м`якого запобіжного заходу, як на тому наполягала сторона захисту.

Варто зазначити, що застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою є пропорційним легітимній меті, яка ставиться до застосування запобіжних заходів, а відтак приходить до висновку про задоволення клопотання, та не приймає доводи сторони захисту з підстав, викладених в мотивувальній частині ухвали вище.

Питання доведеності вини підозрюваного у скоєнні інкримінованих злочинів і правильності кваліфікації його дій, з чим сторона захисту не погоджується, слідчим суддею під час розгляду зазначеного клопотання не вирішувалися, оскільки це є предметом дослідження досудового розслідування і судового розгляду справи по суті.

Між тим, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави, а також покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, необхідність покладення яких вбачається з наведеного в обґрунтування даного клопотання.

Відповідно до рішень ЄСПЛ у справі «В. проти Швейцарії» (W. V. Switzerland), 14379/88, 26 січня 1993 року, у справі «Мангурас проти Іспанії» (Mangouras v. Spain), 12050/04, 8 січня 2009 року розмір застави повинен бути належною гарантією того, що заявник вирішить не зникати через побоювання втратити цю заставу, при визначенні розміру застави виправданим є врахування серйозності обставин справи.

При визначенні ОСОБА_5 альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави, слідчий суддя наряду з положеннями ст.ст. 182,183 КПК України враховує практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкодити встановленню істини у кримінальному провадженні.

Враховуючи обставини кримінальних правопорушень, тяжкість правопорушення, у якому він підозрюється, слідчий суддя вважає, що застава у сумі 53 680 грн. з покладенням обов`язків передбачених частиною п`ятою статті 194 Кримінального процесуального кодексу України, зможе забезпечити виконання ОСОБА_5 покладених на нього обов`язків.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 176, 177, 178, 181, 183, 184, 193, 194, 196, 202, 205, 309, 532, 534 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 15.06.2023 у межах строку досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000004 від 03.01.2023.

Одночасно визначити альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, розмір якої визначити у межах 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає у сумі 53 680 гривні, зобов`язавши підозрюваного ОСОБА_5 виконувати процесуальні обов`язки, визначені частиною п`ятою статті 194 Кримінального процесуального кодексу України, а саме:

- прибувати за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду;

- утримуватися від спілкування із свідками та іншими особами з приводу обставин вчинення інкримінованого йому злочину;

- повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю чи суд про зміну свого місця проживання;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як підозрюваним так й іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в м. Києві:

Отримувач: ТУ ДСАУ в м. Києві

МФО: 820172

Банк: Державна казначейська служба України м. Київ

р/р UA1012089

Призначення платежу: Застава за …(П.І.П., дата народження особи за яку вноситься застава), згідно ухвали … (назва суду), від …(дата ухвали), по справі № …, внесені …(П.І.П. особи, що вносить заставу).

Підозрюваний ОСОБА_5 зобов`язаний не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу внести кошти на вищевказаний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду. З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави щодо ОСОБА_5 в тому числі до фактичного внесення коштів на зазначений рахунок, підозрюваний та заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Роз`яснити заставодавцю обов`язок із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1