Справа № 175/1785/23
Провадження № 1-кп/175/92/23
Ухвала

Іменем України

15 серпня 2023 року

Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

при секретареві ОСОБА_2 ,

за участю сторін: прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

а також представника потерпілого ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у смт. Слобожанське кримінальне провадження № 0000129 відносно

ОСОБА_5 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Підгородне Дніпропетровського району Дніпропетровської області, громадянина України,

обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.15, ч.1 ст.115 КК України,

встановив:

Перед судовими дебатами прокурор подав письмове клопотання про продовження ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів. Клопотання обґрунтовує наявністю ризиків, передбачених пунктами 1, 3 ч.1 ст.177 КПК України, які, на його переконання, свідчать про неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів. На підставі ч.4 ст.183 КПК України просив не визначати заставу.

Представник потерпілого підтримав клопотання прокурора.

Захисник заперечувала проти клопотання та просила змінити запобіжний захід ОСОБА_7 на домашній арешт за місцем свого постійного проживання. Звернула увагу, що потерпілий та свідки допитані в суді, а тому у її підзахисного відсутні мотиви впливати на цих осіб.

Обвинувачений підтримав позицію свого захисника.

Обсудивши клопотання у нарадчій кімнаті, суд дійшов до наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

За приписом частини 3 цієї статті за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців….

Згідно з ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання… обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів дізнання та/або суду; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого… обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному проваджені.

Частина 2 статті 177 КПК України передбачає як підставу запобіжного заходу …наявність ризиків, які дають достатні підстави… суду вважати, що… обвинувачений… може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, і на які вказує прокурор, а також недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Отже, перш за все, суду слід перевірити чи підтверджується існування ризиків, на які посилається прокурор.

Під час досудового розслідування 28.02.2023 року до обвинуваченого застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, дія якого неодноразово продовжена судом під час судового провадження, останній раз строком до 19.08.2023 року. У своїх попередніх ухвалах слідчий суддя та суд послалися на наявність ризиків, передбачених п.п.1, 3 ч.1 ст.177 КПК України.

На даний час суд дійшов до висновку про наявність одного ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України, на який також посилається прокурор у клопотанні, та який є реальним і не зменшився.

На переконання суду, ймовірна можливість переховування обвинуваченого від суду, підтверджується тим, що кримінальне правопорушення, у вчиненні якого він обвинувачується, передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років, що вже саме по собі може бути підставою та мотивом для переховування від суду.

З огляду на викладене та з урахуванням того, що наступне судове засідання призначено на дату після спливу строку тримання ОСОБА_8 під вартою, беручи до уваги наявність вказаного ризику і продовження на території України строку дії правового режиму воєнного стану, клопотання прокурора є обґрунтованим.

Зазначені обставини не дозволяють застосувати до обвинуваченого альтернативні (інші) види запобіжних заходів, які, на думку суду, не здатні забезпечити його належну процесуальну поведінку, а тому клопотання захисника про зміну запобіжного заходу не підлягає задоволенню.

З тих же підстав і з урахуванням вимог п.2 ч.4 ст.183 КПК України суд не визначає обвинуваченому розмір застави.

Керуючись ст.ст.331, 369 КПК України, суд

постановив:

У судовому розгляді кримінального провадження оголосити перерву до 15.30 години 24.08.2023 року.

Клопотання прокурора ОСОБА_3 про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Запобіжний захід, обраний обвинуваченому ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою строком до 19.08.2023 року, - продовжити на 60 днів, тобто до 13.10.2023 року.

Клопотання захисника ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу на домашній арешт залишити без задоволення.

Копію ухвали вручити прокурору, захиснику і обвинуваченому, направити начальнику ДУ «Дніпровська УВП (№ 4)».

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1