Справа №621/2678/23
Пр. №1-кс/621/424/23
Ухвала

Іменем України

14 липня 2023 року м. Зміїв

Зміївський районний суд Харківської області у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Змієві клопотання дізнавача СД ВП № 2 Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Зміївського відділу Чугуївської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_4 , про арешт тимчасово вилученого майна,

в с т а н о в и в:

Дізнавач ОСОБА_3 під час досудового розслідування кримінального провадження № 0000107 від 12.07.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, звернулась до суду з клопотанням про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, а саме: двох купюр, ззовні схожих на банківські банкноти, номіналом по 1000 (тисяча) гривень кожна.

В обґрунтування клопотання зазначено, що 12.07.2023 до чергової частини ВП № 2 Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області надійшла заява від ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те що 11.07.2023 близько 11 год. 30 хв. невстановлений чоловік, перебуваючи у приміщенні квіткового магазину розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , де заявниця працює продавцем, розрахувався за придбання товару вартістю 150 грн сувенірною продукцією у вигляді купюри номіналом 1000 (одна тисяча) грн отримавши товар на 150 грн та решту у сумі 850 грн, після чого придбав ще один товар на суму 200 грн за який також розрахувався сувенірною купюрою номіналом 1 тисяча гривень отримавши товар та решту у сумі 800 грн, завдавши таким чином власнику крамниці матеріальну шкоду на загальну суму 2 тисячі гривень.

Відомості за даним фактом були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12.07.2023 за № 0000107 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України.

12.07.2023 у період часу з 14 год. 40 хв. по 15 год. 35 хв. було проведено огляд місця події (квітковий магазин, розташований за адресою: АДРЕСА_1 ). В ході огляду, в приміщенні вищезазначеного магазину, на поверхні металевого столу який розташований при вході з правої сторони, знаходився зошит у клітинку, у якому було виявлено дві купюри ззовні схожі на банківські банкноти, номіналом по 1000 (тисяча) гривень кожна та мають прямокутну форму. В ході огляду вказаних банкнот на лицьовій частині у верхньому лівому куті мається позначення «Це не гроші», та на тильній частині вказаних банкнот у правій та нижніх частинах мається позначення «Сувенір». Вищезазначені банкноти в кількості двох штук були поміщенні окремо до паперових конвертів, які були вилучені до ВП №2 Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області.

У поданому клопотанні дізнавач зазначає, що тимчасово вилучене майно може мати на собі сліди злочину та бути використана як доказ у кримінальному провадженні, тому необхідно вжити заходів до його збереження шляхом накладення на нього арешту.

Прокурор ОСОБА_4 просив клопотання розглянути в його відсутність. Клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Дізнавач ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилась, просила розгляд клопотання провести без її участі.

Володілець майна ОСОБА_6 просила розгляд клопотання провести в його відсутність. Проти задоволення клопотання не заперечувала.

У зв`язку із неявкою в судове зсідання всіх осіб, що беруть участь у розгляді клопотання, судовий розгляд клопотання проведено без фіксації даної процесуальної дії за допомогою технічних засобів у відповідності до частини 1, 4 статті 107 Кримінального процесуального кодексу України.

Відповідно до ч. 1 ст. 40-1 КПК України дізнавач при здійсненні дізнання наділяється повноваженнями слідчого. Дізнавач несе відповідальність за законність та своєчасність здійснення дізнання.

Дослідивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Частиною першою, пунктом 7 частини 2 статті 131 Кримінального процесуального кодексу України передбачено, що заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до частини 2 статті 168 Кримінального процесуального кодексу України, тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Заходами забезпечення кримінального провадження є: 7) арешт майна.

Відповідно до положень статті 170 Кримінального процесуального кодексу України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або третьої особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України.

Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відповідно до статті 98 Кримінального процесуального кодексу України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000107 відомості про зазначене кримінальне правопорушення внесено до реєстру 12.07.2023, з правовою кваліфікацією кримінального правопорушення - ч. 1 ст. 190 КК України.

На підтвердження клопотання надано копії матеріалів кримінального провадження: витяг з ЄРДР щодо кримінального провадження № 0000107 від 12.07.2023 за ч. 1 ст. 190 КК України; рапорт ВП № 2 Чугуївського РУП ГУНП України в Харківській області від 12.07.2023; протоколу прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 12.07.2023; протоколу огляду місця події від 12.07.2023; протоколу допиту потерпілого від 13.07.2023; постанови про визнання речових доказів та передачу їх на зберігання від 13.07.2023.

Наданими доказами підтверджується наявність підстав для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, передбачених статтею 132 Кримінального процесуального кодексу України.

Відсутні підстави вважати, що зазначене у клопотанні майно вилучено з порушенням процесуальних норм.

Клопотання про накладення арешту на тимчасово вилучене майно відповідає вимогам частини 2 статті 171 Кримінального процесуального кодексу України.

За таких обставин, клопотання підлягає задоволенню.

Відповідно до статті 175 Кримінального процесуального кодексу України, ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором, на яких і покладено обов`язок визначення місця зберігання тимчасово вилученого майна.

Оскільки в матеріалах кримінального провадження є достатньо відомостей вважати, що майно зазначене в клопотанні є доказом у кримінальному провадженні, обмеження права власності на це майно є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження.

Крім того, слідчий суддя роз`яснює, що у відповідності до статті 174 Кримінального процесуального кодексу України, за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні такого заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю або частково.

На підставі викладеного і керуючись статтями 131, 132, 170 - 173, 175, 237 Кримінального процесуального кодексу України,

п о с т а н о в и в :

Клопотання дізнавача СД ВП № 2 Чугуївського РУП ГУНП в Харківській лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Зміївського відділу Чугуївської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_4 про арешт тимчасово вилученого майна - задовольнити.

Накласти арешт, який полягає у забороні відчуження та розпорядження на вилучене 12.07.2023 під час проведення огляду місця події (квітковий магазин, розташований за адресою: АДРЕСА_1 ) майно: дві купюри, ззовні схожі на банківські банкноти, номіналом по 1000 (тисяча) гривень кожна.

Зберігання арештованого майна здійснювати в порядку, передбаченому Постановою Кабінету Міністрів України № 1104 від 19.11.2012 р. «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Роз`яснити особам, які не були присутні під час розгляду клопотання, що вони не позбавлені можливості звернутись до суду у передбаченому законом порядку з клопотанням про скасування арешту майна.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду, а особами, які не були присутні під час її проголошення - з дня отримання копії судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя: