Справа № 305/1182/23
Номер провадження 1-кс/305/170/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.06.2023 року м. Рахів

Слідчий суддя Рахівського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участі: прокурора Рахівського відділу Тячівської окружної прокуратури Закарпатської області ОСОБА_3 , старшого слідчого СВ Рахівського РВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду клопотання старшого слідчого СВ Рахівського РВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_7 , погоджене прокурором Рахівського відділу Тячівської окружної прокуратури Закарпатської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та додані до клопотання матеріали кримінального провадження за № 0000030, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25.05.2023 року, відносно: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Великий Бичків Рахівського району Закарпатської області, мешканця АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

07.06.2023 року до слідчого судді надійшло клопотання старшого слідчого СВ Рахівського РВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_7 , погоджене прокурором Рахівського відділу Тячівської окружної прокуратури Закарпатської області ОСОБА_3 , в кримінальному провадженні №0000030 від 25.05.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування клопотання зазначено, що ОСОБА_5 , маючи умисел в незаконному переправленні громадян України через державний кордон України, разом з ОСОБА_8 , діючи за попередньою змовою групою осіб, з корисливих мотивів усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, діючи з прямим умислом, у невстановленому досудовим розслідуванням місці та часі, сприяв незаконному переправленні громадян України через державний кордон України шляхом перевезення їх з вул.Пушкіна в смт.Великий Бичків Рахівського району до ділянки кордону в смт.Великий Бичків Рахівського району Закарпатської області.

На виконання попередньої злочинної домовленості щодо сприяння у незаконному переправленні осіб через державний кордон України, ОСОБА_5 перебуваючи за кермом автомобіля марки Volkswagen Transporter д.н.з. НОМЕР_1 зустрівся за попередньою домовленістю із ОСОБА_8 , який керував автомобілем марки Opel Astra д.н.з. НОМЕР_2 , в якому перебували пасажири ОСОБА_9 та ОСОБА_10 .

Під час зустрічі, ОСОБА_5 разом із ОСОБА_8 , перебуваючи на ділянці вулиці неподалік домоволодіння АДРЕСА_2 , отримали від ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , які намагалися незаконно перетнути державний кордон України поза пунктом пропуску, грошову винагороду у вигляді у сумі 7600 доларів США за сприяння у незаконному переправленні громадян України через державний кордон України небезпечним для життя та здоров`я особи способом - через річку Тиса, однак в подальшому вищевказані автомобілі марки Opel Astra д.н.з. НОМЕР_2 , під керуванням ОСОБА_8 разом із пасажирами та Volkswagen Transporter д.н.з. НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_5 були зупинені, грошові кошти вилучені та протиправні дії останніх двох були припинені працівниками Рахівського РВП ГУНП в Закарпатській області спільно з працівниками Служби безпеки України.

Враховуючи викладене, ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.332 КК України, а саме у сприянні незаконному переправленні кількох осіб через державний кордон України способом, небезпечним для життя та здоров`я особи, за попередньою змовою групою осіб, з корисливих мотивів.

06.06.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні даного кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.

Повідомлення про підозру ОСОБА_5 , в інкримінованому йому кримінальному правопорушенні підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами: протоколом огляду місця події від 05.06.2023; постановою про долучення речових доказів до матеріалів кримінального провадження; протоколом затримання ОСОБА_5 в порядку ст. 208 КПК України; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 06.06.2023; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімком за участі свідка ОСОБА_11 від 06.06.2023; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімком за участі свідка ОСОБА_11 від 06.06.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 06.06.2023; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімком за участі свідка ОСОБА_9 від 06.06.2023; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімком за участі свідка ОСОБА_9 від 06.06.2023; додатком до протоколу допиту свідка ОСОБА_9 (підтвердження переказу грошових коштів на картковий рахунок); протоколом огляду мобільного телефону свідка ОСОБА_9 від 06.06.2023.

Під час досудового розслідування зібрано достатньо доказів, які обґрунтовують підозру ОСОБА_5 в інкримінованому йому кримінальному правопорушенні.

На думку органу досудового розслідування до ОСОБА_5 , необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки існують ризики, передбачені п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, з боку підозрюваного ОСОБА_5 ..

Зокрема, ризик переховуватися від органів досудового розслідування та суду обґрунтовується тим, що ОСОБА_5 хоч раніше не судимий, проте усвідомлюючи покарання яке йому може загрожувати за вчинення вказаного кримінального правопорушення може схилитися до переховування від органів досудового розслідування та суду, ніде не працює, а отже останній немає стійких міцних соціальних зв`язків по місцю проживання та обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 9 років, що може схилити останнього вдатися до переховування від органів досудового розслідування та суду.

Ризик незаконного впливу ОСОБА_5 обґрунтовується тим, що усі свідки у даному кримінальному провадженні, відомі підозрюваному ОСОБА_5 , а отже останній може вдатися до незаконного впливу на таких, так як мешкає у одному населенному пункті.

Ризик того, що ОСОБА_5 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином обґрунтовується тим, що він може ухилятися від виконання процесуальних обов`язків, визначених ч.7 ст.42 КПК України, а саме ухилятися від явки на виклик до слідчого.

Ризик того, що ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення, обґрунтовується тим, що останній ніде не працює, підозрюється у тяжкому корисливому злочині.

Окрім того слідчий у клопотанні просить суд врахувати обставини визначені у ст. 178 КПК України, а саме, вагомість наявних доказів; тяжкість злочину у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 ; відсутність нарікань на похилий вік та стан здоров`я; відсутність міцних соціальних зв`язків, оскільки ОСОБА_5 не одружений, не має утриманців; відсутність у ОСОБА_5 постійного місця роботи та навчання; відсутність нарікань на майновий стан.

Тому слідчий у клопотанні просить застосувати до підозрюваного до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.

В судовому засіданні слідчий та прокурор подане клопотання підтримали, просили його задовольнити, вважаючи, що підозра є обґрунтованою, наявні ризики, що дають підставу для застосування саме вказаного запобіжного заходу.

Захисник у судовому засіданні заперечував щодо саме вказаного виду забезпечення кримінального провадження, тобто з урахування характеристики підозрюваного та знаходженням на його утриманні дитини на користь якої з підозрюваного стягуються аліменти, просив застосувати більш м`який запобіжний захід, а саме у виді домашнього арешту.

Підозрюваний у судовому засідання підтримав заперечення надані його захисником.

Вислухавши учасників процесу, дослідивши матеріали надані з клопотанням, слідчий суддя приходить до наступного висновку:

Зі змісту ст. 177 КПК України слідує, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання зокрема спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду. При цьому підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 цієї статті - зазначено в частині 2 ст. 177 КПК України.

Відповідно до вимог, передбачених в ст. 178 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених в ст. 177 цього кодексу, повинен оцінити в сукупності й всі обставини перелічені цією статтею.

Виходячи зі змісту ст. 183 КПК України - тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор не доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею ст. 177 цього Кодексу.

Судом встановлено, що Рахівським РВП ГУНП в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за № 0000030, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25.05.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.

05.06.2023 року о 19 годині 45 хвилин ОСОБА_5 , згідно протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення від 05.06.2023 року, було затримано в порядку ст. 208 КПК України.

06.06.2023 року старшим слідчим СВ Рахівського РВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_7 , за погодженням з процесуальним керівником ОСОБА_3 , в порядку ст.ст. 276 - 278 КПК України, складено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, ОСОБА_5 , яке йому вручене о 18 годині 30 хвилин 06.06.2023 року.

Відповідно до вимог ст. 17 Закону України №3477-ІV «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» визначено, що суди при розгляді справ застосовують Конвенцію та практику Суду, як джерело права, а відповідно до ст.18 цього Закону встановлено порядок посилання на Конвенцію та практику Суду.

Відповідно до практики ЄСПЛ, недостатньо аби правоохоронні органи «добросовісно підозрювали особу», повинні бути надані принаймні деякі факти чи інформація на підтвердження того, що особа підозрюється у вчиненні злочину обґрунтовано (рішення «Ільгар Маммадов проти Азербайджану» і рішення «Фокс, Кемпбел і Хартлі проти Сполученого Королівства»), що має місце в даному випадку.

Про обґрунтованість підозри свідчать докази зібрані під час досудового розслідування, копії яких додані до матеріалів клопотання, а саме допити свідків ОСОБА_11 та ОСОБА_9 , протоколами пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, які були пред`явлені ОСОБА_11 та ОСОБА_9 , а також протоколом огляду мобільного телефону свідка ОСОБА_9 , додатком до протоколу допиту свідка ОСОБА_9 , в їх сукупності.

Під час розгляду питання про обґрунтованість підозри слідчим суддею враховується практика Європейського суду з прав людини викладена у справі Мюррей проти Сполученого Королівства, відповідно до якого факти, що викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження чи навіть для пред`явлення обвинувачення, що є задачею наступних етапів кримінального процесу, на які також в клопотанні посилався слідчий.

Крім того, відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі Нечипорук та Йонкало проти України - термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (також рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства».

Як вбачається з самого клопотання та наданих стороною обвинувачення матеріалів, що його обґрунтовують, зазначені обставини підозри мають місце і підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, детальний перелік яких міститься в самому клопотанні прокурора. Оскільки на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду справи по суті, а саме питань, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, то на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів слідчий суддя лише визначає, що причетність підозрюваного до вчинення злочину, підозра у якому йому повідомлена, є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу.

Дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, у висновках, які зробив орган досудового розслідування відносно підозрюваного, чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановлено.

Розглядаючи питання доцільності обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує, що таке рішення обмежує його права і свободи та має відповідати характеру певного суспільного інтересу (визначеним у КПК України конкретним підставам і меті) що, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості. В той же час, згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Про існування ризиків, передбачених п. 1, 3, 4, 5 ст. 177 КПК України, а саме: можливості підозрюваного переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинення іншого кримінального правопорушення свідчать: ОСОБА_5 не працює, розлучений, на утриманні має дитину на користь якої з нього стягуються аліменти, раніше не судимий, підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 9 років, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, що в свою чергу може унеможливити виконання завдань кримінального провадження, якими є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини.

Згідно з практикою Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, яке згідно зі ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів і карається позбавленням волі на строк від семи до дев`яти років.

В контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня. Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Бекчиєв проти Молдови).

Але на думку слідчого судді навіть обґрунтована підозра у вчиненні злочину в даному випадку не може бути єдиним виправданням обрання вказаного слідчим запобіжного заходу, а тому при вирішенні клопотання, крім наявності ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих матеріалів, оцінив в сукупності всі обставини, в тому числі: вік та стан здоров`я підозрюваного, той факт, що ОСОБА_5 раніше не судимий, розлучений, не працюючий, маючий на утриманні дитину на користь якої з нього стягуються аліменти, а також те, що останній зареєстрований та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , що є прикордонним районом з іншою державою.

Таким чином, клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 підлягає задоволенню, оскільки обставини та докази цьому, які б свідчили про неможливість утримання підозрюваного під вартою не встановлені та не надані.

Крім того, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Згідно з ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Керуючись вимогами ст. ст.131, 132, 176, 177, 178, 181, 182, 183,184, 194, 197, 198 КПК України та ст. 29 Конституції України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ Рахівського РВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_7 , погоджене прокурором Рахівського відділу Тячівської окружної прокуратури Закарпатської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, обчислювати з моменту фактичного затримання, а саме: з 19 години 45 хвилин 05.06.2023 року по 19 години 45 хвилин 03.08.2023 року включно.

Визначити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , розмір альтернативного запобіжного заходу у виді застави у розмірі 20 (двадцять) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 53680 (п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят) гривень 00 копійок, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

У разі внесення застави уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити з-під варти ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та повідомити про це слідчого, прокурора та суд.

З моменту звільнення ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку з внесенням застави, він буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали до 03 серпня 2023 року включно.

В разі внесення застави покласти на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 такі обов`язки:

1. прибувати до слідчого, прокурора або суду за першою вимогою;

2. не відлучатися із населеного пункту, в якому підозрюваний зареєстрований та проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3. повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4. здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

5. утримуватися від спілкування зі свідками по кримінальному провадженню.

Визначити 2-х місячний термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, з дня внесення застави.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до прокурора, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 цього Кодексу.

Контроль за виконанням ухвали покласти на Рахівський відділ Тячівської окружної прокуратури Закарпатської області.

Ухвала підлягає негайному виконанню Рахівським РВП ГУНП в Закарпатській області, а в разі внесення застави в частині покладених обов`язків виконання ухвали доручити також Рахівському РВП ГУНП в Закарпатській області.

Копію ухвали негайно надати підозрюваному ОСОБА_5 , прокурору ОСОБА_3 ..

Інші учасники справи мають право отримати копії ухвали в Рахівському районному суді Закарпатської області.

На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала підлягає до негайного виконання та подання апеляційної скарги на ухвалу суду не зупиняє її виконання.

Повний текст ухвали складено та проголошено 07.06.2023 року о 14 годині 10 хвилин.

Слідчий суддя ОСОБА_1