УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.08.2023 року Солом`янський районний суд м. Києва у складі

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва клопотання слідчого СВ Солом`янського УП ГУНП у м. Києві, лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором ОСОБА_7 у кримінальному провадженні №0002303, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 08.08.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України відносно підозрюваного:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Київ, громадянина України, українця, який проживає та зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий (на підставі ст. 89 КК України),

про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Солом`янського УП ГУНП у м. Києві, лейтенант поліції ОСОБА_6 за погодженням із прокурором Солом`янської окружної прокуратури ОСОБА_7 , звернулась до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 .

У поданому клопотанні посилається на те, що 08.08.2023 року близько 23:10 години, ОСОБА_4 , перебував за адресою: м. Київ, вул. Єреванська, 11, де у нього виник злочинний умисел, спрямований на відкрите викрадення чужого майна, поєднане з насильством, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, вчинене в умовах воєнного стану.

Реалізуючи свій злочинний умисел, діючи умисно, протиправно, в умовах воєнного стану, з корисливих мотивів, переслідуючи мету наживи та незаконного збагачення, усвідомлюючи відкритий характер своїх протиправних дій, ОСОБА_4 підійшов до раніше невідомого йому ОСОБА_8 , діючи відкрито наніс йому декілька ударів в область обличчя, тим самим застосувавши насильство, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, внаслідок чого останній впав на асфальт. В подальшому, ОСОБА_4 шляхом ривка відкрито викрав мобільний телефон марки «iPhone» моделі «12 Pro» синього кольору IMEI: НОМЕР_1 вартістю 20000 гривень.

Після чого, ОСОБА_4 із вищевказаним мобільним телефоном з місця вчинення кримінального правопорушення зник, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд, завдавши потерпілому ОСОБА_9 майнової шкоди на суму 20 000 гривень.

Таким чином, ОСОБА_4 , підозрюється увідкритому заволодінні чужим майном, із застосуванням насильства, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, в умовах воєнного стану, а саме, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

У вчиненні зазначеного кримінального правопорушення підозрюється:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Київ, громадянин України, українець, проживає та зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий (на підставі ст. 89 КК України).

16.08.2023 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186КК України.

В діях ОСОБА_4 вбачаються ознаки складу кримінального правопорушення, відповідальність за вчинення якого передбачає позбавлення волі на строк від семи до десяти років.

Вина ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, повністю підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами.

Вказує, що відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, під час досудового розслідування, встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, може впливати на потерпілого, свідків, з метою зміни останніми показів в частині фактичних обставин, вчинити інше кримінальне правопорушення перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Жоден iз більш м`яких запобіжних заходів: домашній арешт, особиста порука, особисте зобов`язання,- на думку прокурора не зможуть запобігти ризикам.

Враховуючи, що інкриміноване ОСОБА_4 кримінальне правопорушення відноситься до категорії тяжких, беручи до уваги положення ч. 2 ст. 183 КПК України, прокурор просить суд обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив суд його задовольнити.

Підозрюваний та його захисник у судовому засіданні заперечували проти обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного. Просили обрати більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою. Посилались на належну процесуальну поведінку підозрюваного, щире каяття та співпрацю зі слідством. Також надали до суду докази незадовільного стану здоров`я підозрюваного на момент розгляду клопотання - станом на 23.08.2023 року має ознаки переломів кісток лицевого скелету ліворуч. Посилаються на те, що ОСОБА_4 необхідне буде оперативне втручання.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 8 КПК України, кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Згідно з положенням ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканність можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

У відповідності до ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також наявність ризиків, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Судом встановлено, що слідчим відділом Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0002303 від 08.08.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України.

16.08.2023 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186КК України.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій підозрюваного, виходячи лише з фактичних обставин, які містяться в матеріалах клопотання, слідчий суддя приходить до висновку про наявність обґрунтованої підозри про причетність ОСОБА_4 до кримінального правопорушення за викладених у клопотанні обставин.

Поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві України, тому, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України та позиції Європейського суду з прав людини, відображеної у п. 175 рішення від 21.04.2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, також вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 року).

Відтак, у кримінальному провадженні наявні обставини, з якими закон пов`язує можливість обрання особі одного із запобіжних заходів, передбачених ст.176 КПК України.

Крім того, відповідно до вимог ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного, його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Відповідно до частини першої ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Згідно з Листом Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 04.04.2013 р. №511-550/0/4-13 вирішуючи питання про застосування, продовження, зміну або скасування запобіжного заходу при розгляді відповідних клопотань, слідчий суддя, суд щоразу зобов`язаний:

- враховувати, що запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканність, гарантовані ст.5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року (Конвенція), а тому можуть бути застосовані тільки за наявності законної мети та підстав, визначених КПК, з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ).

Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування, незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення, слідчий суддя вважає, що на даний час ризики, які б давали підстави для застосування найсуворішого запобіжного заходу відсутні. При цьому доводи прокурора про їх існування, ґрунтуються лише на припущеннях.Також прокурором не надано доказів, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Крім того, слідчий суддя приймає до уваги ту обставину, що підозрюваний ОСОБА_4 щиро кається у вчиненні злочину, раніше не судимий, має постійне місце проживання у м. Києві, на час розгляду клопотання має незадовільний стан здоров`я. Підозрюваний наразі має належну процесуальну поведінку, вказував, що буде сприяти органу досудового розслідування.

Таким чином, враховуючи вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, а саме позбавлення волі на строк від семи до десяти років, міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, адже він проживає в квартирі своєї цивільної дружини, і до виїзду її за кордон у зв`язку з війною вони проживали там разом близько трьох років, а також те, що він не судимий (на підставі ст. 89 КК України), працює неофіційно кур`єром служби доставки Bolt, засвідчує свій намір відшкодувати шкоду потерпілому, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність застосування більш м`якого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_4 фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 .

Тому, слідчий суддя вважає законним і обґрунтованим застосування до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , домашнього арешту строком до 28.10.2023 року включно, заборонивши йому залишати квартиру АДРЕСА_3 в період часу з 20.00 до 07.00 наступної доби.

У зв`язку з цим, слідчий суддя також вважає обґрунтованим на підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

-прибувати за першим викликом до слідчого Солом`янського УП ГУНП в м. Києві, в провадженні якого знаходиться дане кримінальне провадження, процесуального керівника, який здійснює процесуальне керівництво, слідчого судді та суду;

-повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю, суд залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання та/або місця роботи, а також зміну контактного номера телефону, за яким може зв`язатися слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд не пізніше наступного дня у разі такої зміни;

-не відлучатися за межі м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду

-здати на зберігання до відповідного органу державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, або інший документ, що дає право на виїзд з України.

Керуючись ст.ст. 131,176, 181,184, 194, 309, 376 ч. 2 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання - відмовити.

Обрати щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого: АДРЕСА_2 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в межах строку досудового розслідування, строком до 28.10.2023 року включно.

Заборонити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишати місце постійного проживання за адресою: АДРЕСА_2 щоденно в період доби з 20 години 00 хвилин до 07 годин 00 хвилин без дозволу слідчого, прокурора, суду, залежно від стадії кримінального провадження.

Зобов`язати підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,:

- прибувати за першим викликом до слідчого Солом`янського УП ГУНП в м. Києві, в провадженні якого знаходиться дане кримінальне провадження, процесуального керівника, який здійснює процесуальне керівництво, слідчого судді та суду;

- повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю, суд залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання та/або місця роботи, а також зміну контактного номера телефону, за яким може зв`язатися слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд не пізніше наступного дня у разі такої зміни;

- не відлучатися за межі м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- здати на зберігання до відповідного органу державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, або інший документ, що дає право на виїзд з України.

Виконання ухвали доручити органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Контроль за виконанням ухвали покласти на Солом`янську окружну прокуратуру міста Києва.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1