Справа № 405/3327/23
провадження № 1-кс/405/1579/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.06.2023 м. Кропивницький

Cлідчий суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , з участю прокурора відділу Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_3 , заявника ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_4 на бездіяльність посадових осіб Кіровоградської обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення від 19.04.2023,-

ВСТАНОВИВ:

15.05.2023 до Ленінського районного суду м. Кіровограда надійшла скарга ОСОБА_4 на бездіяльність посадових осіб Кіровоградської обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення від 19.04.2023.

В обґрунтування скарги заявник зазначив, що оскаржує бездіяльність Кіровоградської обласної прокуратури щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяв про кримінальне правопорушення за № 567 та 771.

В судовому засіданні заявник ОСОБА_4 свою скаргу підтримав, просив її задовольнити, крім того, зазначив, що ним, до Кіровоградської обласної прокуратури була надіслана заява про вчинення кримінального правопорушення від 19.04.2023, але листом начальника управління нагляду Кіровоградської обласної прокуратури зазначена заява була направлена до Знам`янської окружної прокуратури для перевірки доводів, які викладені у його заяві. Листом заступника керівника Знам`янської окружної прокуратури його було повідомлено про те, що в його заяві відомості щодо надання неправдивого повідомлення про кримінальне правопорушення, не відповідають фактичним обставинам справи, підстави внесення до ЄРДР відсутні. Після цього, 19.04.2023 ним була направлена до Кіровоградської обласної прокуратури скарга на рішення Знам`янської обласної прокуратури про невнесення відомостей до ЄРДР та нехтування про негайне розслідування Знам`янською прокуратурою, в якій він просив внести відомості до ЄРДР щодо неналежного виконання посадових обов`язків працівниками Знам`янської окружної прокуратури. До теперішнього часу йому невідомо, чи внесені відомості до ЄРДР. На питання слідчого судді заявник пояснив, що у Знам`янському міськрайонному суді Кіровоградської області здійснюється розгляд кримінального провадження за його обвинуваченням за п. 4 ч.2 ст. 115 КК України, під час якого, ним подавалось клопотання про надання даних про прізвище медсестри Знам`янської міської лікарні, але цих даних йому надано не було, вважає повідомлення медсестри неправдивим, а тому просив внести ці відомості до ЄРДР Знам`янську окружну прокуратуру, але йому було відмовлено.

В судовому засіданні прокурор відділу Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_3 заперечував проти задоволення скарги та пояснив, що до Кіровоградської обласної прокуратури 05.05.2023 від ОСОБА_4 надійшла заява від 19.04.2023 щодо неправомірних дій працівників правоохоронних органів, та йому листом в.о. начальника відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих територіального управління Державного бюро розслідувань Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_5 від 23.05.2023 було надано відповідь, в якій роз`яснено, що за результатами проведеного слідчим відділом Знам`янського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0002097 за п. 4 ч. 2 ст. 1 15 КК України, 18.02.2019 обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_4 направлено до Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області для розгляду по суті. Наразі судовий розгляд триває. Згідно з ст. 94 КПК України, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального правопорушення, керуючись законом, оцінює кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Також, відповідно до ч. 3 ст. 89 КПК України, під час судового розгляду сторони кримінального провадження мають право подавати клопотання про визнання доказів недопустимими, а також наводити заперечення проти визнання доказів недопустимими.

Таким чином, оцінка належності, допустимості доказів у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення буде надана судом під час судового розгляду.

Повідомлено, що у зверненнях заявника не відображено достатніх даних, що можуть свідчити про вчинення працівниками правоохоронних органів будь- яких кримінальних правопорушень, а фактично висловлюється незгода з порядком та результатами проведення слідчих (розшуковик) дій та прийнятими рішеннями у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, що передбачає судовий порядок оскарження відповідно положень глави 26 КПК України. Просив у задоволенні скарги відмовити.

Заслухавши пояснення заявника, прокурора відділу Кіровоградської обласної прокуратури, дослідивши матеріали, додані до скарги, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч. 1 ст. 303 КПК України. Зокрема, у відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

У судовому засіданні встановлено, що до Знам`янської окружної прокуратури надійшла заява ОСОБА_4 про вчинення кримінального правопорушення, відомості про яке він просив внести до ЄРДР.

Листом заступника керівника Знам`янської окружної прокуратури ОСОБА_6 від 05.04.2023 його було повідомлено про те, що його заява від 23.03.2023 про внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальне правопорушення, що полягає в наданні неправдивого повідомлення про кримінальне правопорушення від чергової медичної сестри реанімаційні відділення Знам`янської міської лікарні по телефону, яке зареєстровано в ЄО за №9517 від 15.11.2018 черговим ОСОБА_7 .

З огляду на те, що у вказаній заяві не наведено жодних об`єктивних даних, які б свідчили про вчинення працівниками Знам`янської міської лікарні ім. А.В.Лисенка або Знам`янського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області кримінального правопорушення, передбаченого ст.383 КК України, такі дані під час її розгляду не встановлені, указана заява до Єдиного реєстру досудових розслідувань не вносилася, досудове розслідування за нею не розпочиналося.

Зокрема, ч. 1 ст.383 Кримінального кодексу України викладена як «Завідомо неправдиве повідомлення суду, прокурору, слідчому, дізнавачу або органу досудового розслідування про вчинення кримінального правопорушення», частина друга вказаної статті - як «Ті самі дії, поєднані з обвинуваченням особи в тяжкому чи особливо тяжкому злочині або із штучним створенням доказів обвинувачення, а також вчинені з корисливих мотивів».

При цьому встановлено, що 15.11.2018 о 14.52 год. від чергової медичної сестри реанімаційного відділення Знам`янської міської лікарні ім. А.В.Лисенка до Знам`янського ВП телефоном надійшло повідомлення про те, що ОСОБА_8 , мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , яка була без свідомості, прийшла до тями та повідомила, що 14.11.2018, близько 23.00 год., за місцем мешкання її чоловік ОСОБА_4 після раптово виниклої сварки взяв її за руку, завів до підсобного приміщення домоволодіння за вказаною адресою, після чого взяв пластикову ємкість в рідиною, схожою на бензин, облив її та частково себе, після чого підпалив її.

Указане повідомлення черговим ОСОБА_9 зареєстровано в журналі єдиного обліку заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події Знам`янського ВП за №9517 від 15.11.2018.

Також встановлено, що 14.11.2018, о 23.31год., від чергової медичної сестри Знам`янської міської лікарні ім. А.В.Лисенка до Знам`янського ВП телефоном надійшло повідомлення про те, що до приймального відділення вказаного закладу доставлено ОСОБА_4 та ОСОБА_8 , мешкають за адресою: АДРЕСА_1 , з опіками грудної клітини, обличчя, спини, кінцівок.

Указане повідомлення черговим ОСОБА_10 зареєстровано в журналі єдиного обліку заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події Знам`янського ВП за №9497 від 14.11.2018, за яким розпочато перевірку з урахуванням положень ст.93 КПК України.

На підставі указаних повідомлень та з урахуванням зібраних матеріалів 15.11.2018, о 15.25 год., начальником слідчого відділення Знам`янського ВП ОСОБА_11 до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості за фактом замаху на вбивство ОСОБА_8 , вчинене з особливою жорстокістю, за ч.2 ст. 15 п.4 ч.2 ст.115 КК України. 20.11.2018 після отримання відомостей про смерть ОСОБА_12 у палаті опікового відділення Кіровоградської обласної лікарні склад кримінального правопорушення у кримінальному провадженні №0002097 перекваліфіковано на п.4 ч.2 ст.115 КК України.

За таких обставин, відомості щодо надання неправдивого повідомлення про кримінальне правопорушення, викладені у заяві від 23.03.2023, не відповідають фактичним обставинам справи, з огляду на те, що підстави для їх внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відсутні.

Роз`яснено, що, згідно положень ст.303 Кримінального процесуального кодексу України, прийняте рішення щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань може бути оскаржене заявником до слідчого судді місцевого суду. У разі незгоди з прийнятим рішенням роз`яснено право на його оскарження вищестоящому прокурору або до суду.

Після отримання зазначеної відповіді заявник ОСОБА_4 19.04.2023 надіслав до Кіровоградської обласної прокуратури скаргу на рішення Знам`янської обласної прокуратури про невнесення відомостей до ЄРДР та нехтування про негайне розслідування Знам`янською прокуратурою, в якій він просив внести відомості до ЄРДР щодо неналежного виконання посадових обов`язків працівниками Знам`янської окружної прокуратури.

В судовому засіданні встановлено, що листом в.о. начальника відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих територіального управління Державного бюро розслідувань Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_5 від 23.05.2023 було надано відповідь ОСОБА_4 , в якій роз`яснено, що за результатами проведеного слідчим відділом Знам`янського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0002097 за п. 4 ч. 2 ст. 1 15 КК України, 18.02.2019 обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_4 направлено до Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області для розгляду по суті. Наразі судовий розгляд триває. Згідно з ст. 94 КПК України, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального правопорушення, керуючись законом, оцінює кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Також, відповідно до ч. 3 ст. 89 КПК України, під час судового розгляду сторони кримінального провадження мають право подавати клопотання про визнання доказів недопустимими, а також наводити заперечення проти визнання доказів недопустимими.

Таким чином, оцінка належності, допустимості доказів у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення буде надана судом під час судового розгляду.

Повідомлено, що у зверненнях заявника не відображено достатніх даних, що можуть свідчити про вчинення працівниками правоохоронних органів будь- яких кримінальних правопорушень, а фактично висловлюється незгода з порядком та результатами проведення слідчих (розшуковик) дій та прийнятими рішеннями у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, що передбачає судовий порядок оскарження відповідно положень глави 26 КПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 214 КПК слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до ч.2 ст.214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Офісом Генерального прокурора за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, Державним бюро розслідувань, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства.

Відповідно до п. 2 Глави 1 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора 30.06.2020 № 298, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.

За ст. 11 КК України, кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення. Не є кримінальним правопорушенням дія або бездіяльність, яка хоча формально і містить ознаки будь-якого діяння, передбаченого цим Кодексом, але через малозначність не становить суспільної небезпеки, тобто не заподіяла і не могла заподіяти істотної шкоди фізичній чи юридичній особі, суспільству або державі.

Таким чином, положення ст. 214 КПК України, перебувають у тісному взаємозв`язку з ч. 1 ст.2 та ст. 11 КК України, згідно з якими підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою не будь-яких дій, а суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки конкретного складу кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення відомостей до ЄРДР.

Так, відповідно до вимог ч.1 та п.4 ч.5 ст. 214 КПК України, підставою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР є виявлення обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Отже, певне звернення особи можна розглядати саме як заяву чи повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення, якщо воно містить реальні об`єктивні дані (а не суто гіпотетичні, надумані чи уявні), які вказують на можливий факт вчинення певного діяння, яке має ознаки кримінального правопорушення. При цьому, навіть якщо заявник прямо назве певне діяння злочином, то це не означатиме автоматично, що подія злочину насправді мала місце та наявний склад кримінального правопорушення, оскільки заявник може помилятися в юридичній оцінці відповідних фактів.

У пункті 36 постанови Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 зазначено, що у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

У постанові Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 16 травня 2019 року у справі № 761/20985/18 висловлено правову позицію, згідно з якою «...положеннями ст. 3 КПК визначено, що кримінальне провадження це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР і закінчується, серед іншого, закриттям кримінального провадження. Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин...».

У постанові ККС ВС від 30.09.2021 у справі № 556/450/18 зазначено, що підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Стадія ініціювання кримінального провадження є важливою для виконання його завдань, зазначених в ст. 2 КПК України, і покликана з одного боку забезпечити оперативне реагування на кожне повідомлення про злочин, що є гарантією швидкого та повного його розкриття, притягнення винних до відповідальності, а з іншого виключити незаконне і необґрунтоване залучення осіб в сферу впливу кримінального процесу, а також марне витрачання сил і засобів правоохоронних органів. Правове регулювання механізму кримінально-процесуальної діяльності не повинно давати можливість окремим особам зловживати своїми правами та використовувати її з метою, що суперечить суспільним потребам, зокрема, задля досягнення власних інтересів. Запобіжниками цьому є, зокрема встановлення кримінальної відповідальності за завідомо неправдиве повідомлення про вчинення кримінального правопорушення (ст. 383 КК України) та фільтр повідомлень про кримінальні правопорушення, що підлягають внесенню до ЄРДР, встановлений нормами самого КПК України.

Отже, ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним, з точки зору використання державних ресурсів.

Проаналізувавши скаргу ОСОБА_4 від 19.04.2023, з`ясувавши обставини та надавши оцінку доказам, слідчий суддя приходить до висновку, що за своїм змістом та суттю скарга ОСОБА_4 не є повідомленням про злочин, оскільки не містить викладу обставин, які б могли свідчити про вчинення будь-яких дій, які мають ознаки кримінального правопорушення.

Як вбачається зі скарги ОСОБА_4 від 19.04.2023, її зміст зводиться до незгоди заявника із доказами, які досліджуються під час судового розгляду кримінального провадження за його обвинуваченням за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого п. 4 ч.2 ст. 115 КК України.

Проте, відповідно до ч. 3 ст. 89 КПК України, під час судового розгляду сторони кримінального провадження мають право подавати клопотання про визнання доказів недопустимими, а також наводити заперечення проти визнання доказів недопустимими.

В свою чергу, ч. 1 ст. 89 КПК України встановлено, що суд вирішує питання допустимості доказів під час їх оцінки у нарадчій кімнаті під час ухвалення судового рішення.

Таким чином, слідчий суддя доходить до висновку про відсутність підстав для задоволення скарги ОСОБА_4 щодо бездіяльності посадових осіб Кіровоградської обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення від 19.04.2023.

Керуючись ст. ст. 303, 305 - 307, 309, 392-395 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_4 на бездіяльність посадових осіб Кіровоградської обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення від 19.04.2023, відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_13