ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 червня 2023 року місто Фастів

Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючої судді ОСОБА_1

за участі:

секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_5 ,

провівши судове засідання у кримінальному проваджені, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001864 відносно ОСОБА_4 , що обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч.4 ст.186; ч.3 ст.15, ч.4 ст.186; ч.1 ст.121 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

Прокурор звернувся з клопотанням про продовження раніше обраного запобіжного заходу відносно обвинуваченого ОСОБА_4 у виді тримання під вартою строком на 2 місяці, строк дії якого спливає 25 червня 2023 року, посилаючись на наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 5 ч. 1ст.177 КПК України.

Згідно п.1 ч.1 ст.177 КПК України обвинувачений ОСОБА_4 перебуваючи на волі матиме можливість переховуватися від суду. Про наявність даного ризику свідчить те, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжких злочинів, за які законом передбачено покарання у виді позбавлення волі, а саме: за ч.4 ст.186 КК України та ч.3 ст.15 ч.4 ст.186 КК України на строк від 7 до 10 років та за ч. 1 ст.121 КК України на строк від 5 до 8 років. Крім того, з місця вчинення злочину втік та переховувався від правоохоронних органів, а тому, прогнозуючи неминучість тривалого покарання у вигляді ув`язнення, він без виключення, буде переховуватися від суду, маючи на меті уникнення кримінальної відповідальності та відбування призначеного покарання.

Згідно п.5 ч.1 ст.177 КПК України обвинувачений ОСОБА_4 перебуваючи на волі матиме можливість вчиняти інші кримінальні правопорушення. Про наявність даного ризику свідчить те, що обвинувачений ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні злочинів, передбачених ч.4 ст.186, ч.3 ст.15 ч.4 ст.186, ч.1 ст.121 КК України, до того ж в умовах воєнного стану на території України, а тому це прямо вказує на відсутність будь-яких стримуючих факторів щодо вчинення протиправних діянь. Крім цього, на даний час обвинувачений не працює, тобто джерело його доходів невідоме, а тому перебуваючи на волі, в разі застосування більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч.1 ст.176 КПК України, останній матиме можливість вчиняти інші кримінальні правопорушення.

Захисник заперечувала проти продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, вказуючи на необґрунтованість прокурором ризиків, передбачених п. п. 1, 5 ч. 1 ст.177 КПК України.

Також послалась на можливість зміни запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, що зможе забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

Суд, заслухавши думки учасників судового провадження про заявлене прокурором клопотання, дійшов висновку про наступне.

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 26 квітня 2023 року відносно ОСОБА_4 був застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 25 червня 2023 року включно.

При цьому судом була встановлена наявність ризиків, передбачених п. 1, 5 ч. 1 ст.177 КПК України.

Обґрунтовуючи необхідність продовження обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою, прокурор посилається на те, що ризики, передбачені п. 1, 5 ч. 1 ст.177 КПК України не зменшились, що в повній мірі виправдовує тримання особи під вартою.

Згідно з ч. 3 ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити в тому числі виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою.

Відповідно до листа Верховного Суду від 03.03.2022 р. «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану» за №1/0/2-22, зазначено, що вирішуючи питання про продовження запобіжного заходу, суд може зважати на попередню оцінку окремих фактичних обставин, здійснену ним при вирішенні попередніх клопотань у цьому кримінальному провадженні на підставі відповідних матеріалів, і не здійснювати надмірного витребування матеріалів у сторін кримінального провадження.

Так, вирішуючи питання про доцільність продовження раніше обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до обвинуваченого суд враховує суспільну небезпечність діянь, у вчиненні яких обвинувачуються останній, що наразі не перестали існувати ризики, які стали підставою для обрання відносно обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а саме, визначені п.п.1,5 ч.1 ст.177 КПК України: можливість переховування від суду, зважаючи на тяжкість покарання; можливість вчинення іншого кримінального правопорушення.

Будь-яких обставин, які би свідчили про те, що застосований захід забезпечення кримінального провадження у вигляді тримання під вартою, не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи обвинуваченого судом, на даному етапі, не встановлено та не доведено обвинуваченим та його захисником.

Оскільки обставини, на які посилався суд при обранні обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою, не змінилися, суд вважає, що інший запобіжний захід не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, тому суд приходить до висновку, що з метою забезпечення належної процесуальної поведінки ОСОБА_4 , виконання ним своїх процесуальних обов`язків, клопотання прокурора підлягає задоволенню, запобіжний захід обвинуваченому у виді тримання під вартою слід продовжити строком на 60 днів.

Керуючись ст. 176, 177,178,183, 186, 193, 194,199, 314-315,370-372 КПК, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу ОСОБА_4 задовольнити.

Продовжити строк дії застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 20 серпня 2023 року, включно.

Строк дії ухвали суду про запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, обчислювати з 22 червня 2023 року до 20 серпня 2023 року, включно.

У задоволенні клопотання захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходуна цілодобовий домашній арешт відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Суддя ОСОБА_1