Справа № 646/911/23
№ провадження 1-в/646/55/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 березня 2023 року м.Харків

Суддя Червонозаводського районного суду м.Харкова ОСОБА_1 , розглянувши заяву ОСОБА_2

В С Т А Н О В И В:

13.03.2023 на адресу Червонозаводського районного суду м.Харкова надійшла заява ОСОБА_2 про роз`яснення підстав тримання його під вартою.

Заява обґрунтована тим, що 16.09.2021 його вироком Біловодського районного суду Луганської області визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 Кримінального кодексу України та призначено покарання у виді 12 років позбавлення волі, який ухвалою Луганського апеляційного суду від 15.11.2019 залишено без змін.

Посилаючись на ст. 7 закону України «Про звернення громадян», п. 14 ч.1 чт. 537, 539 КПК України просить розглянути законність його утримання під вартою на підставі цього вироку суду, оскільки ним подано касаційну скаргу, яка на теперішній час не розглянута.

Суд, дослідивши клопотання вважає за необхідне його повернути без розгляду, виходячи з такого.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 539 КПК України питання, які виникають під час виконання вироку вирішуються судом за клопотанням прокурора, засудженого, його захисника, законного представника, органу установи виконання покарань, а також інших осіб, установ або органів, встановлених законом.

Частиною 2 п.1 ст. 539 КПК України передбачено, що клопотання (подання) про вирішення питання, пов`язаного із виконанням вироку, подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого засуджений відбуває покарання, - у разі необхідності вирішення питань, передбачених пунктами 2-4, 6,7, 13-1, 14 ч.1ст.537 цього Кодексу.

Таким чином, питання передбачені, зокрема, п. 14 ч.1 ст. 537 КПК України, розглядаються місцевим судом, в межах територіальної юрисдикції якого засуджений відбуває покарання.

Заява ОСОБА_2 надійшла до суду поштою з ДУ «Диканівська виправна колонія (№12)», отже заява підсудна Червнозаводському районному суду м.Харкова.

Крім того, задля того, щоб суд, при вирішенні клопотання, мав можливість прийняти одне з процесуальних рішень, передбачених діючим кримінальним процесуальним законодавством, а саме: задовольнити клопотання; відмовити в задоволенні клопотання; задовольнити клопотання частково, резолютивна (прохальна) частина клопотання має містить конкретну вимогу.

У той же час, як встановлено з резолютивної частини заяви, вона сформульована у формі прохання розглянути звернення щодо підстав тримання під вартою.

Тобто, така заява по суті є зверненням, яке має розглядатися відповідно до Закону України «Про звернення громадян», хоча і містить посилання на норми кримінально-процесуального закону України.

У розумінні положень статей 22, 26 КПК України сторони кримінального провадження, у тому числі й засуджений, є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом, та, використовуючи свої права повинні самостійно обстоювати власні правові позиції, права, свободи і законні інтереси засобами, які передбачені цим Кодексом. При цьому, суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків, вирішує лише ті питання, що віднесені до його повноважень, а тому не може приймати з власної ініціативи заходи щодо збирання, доведення та обґрунтування позицій сторін провадження.

Отже, за таких обставин, суд позбавлений можливості вирішити зазначену заяву ОСОБА_2 , керуючись нормами кримінального процесуального закону, і вважає за необхідне його повернути без розгляду.

Разом з цим, повернення клопотання не створює перешкоди особі, яка його подала, у доступі до правосуддя за вказаних обставин, оскільки дотримання вимог КПК України суддею не свідчить про порушення такого права особи, яка зобов`язана дотримуватись встановленого законодавством порядку звернення до суду.

Крім цього, суд роз`яснює, що відповідно до ст. 29 КПК України кримінальне провадження здійснюється державною мовою.

В частині першій статті 10 Конституції України встановлено, що державною мовою в Україні є українська мова.

Згідно з частиною першою статті 12 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» судочинство і діловодство в судах України провадиться державною мовою.

За статтею 14 Закону України Про забезпечення функціонування української мови як державної у судах України судочинство провадиться, а діловодство здійснюється державною мовою. Отже чинне законодавство України не дозволяє подавати до суду письмові процесуальні документи і докази, викладені недержавною мовою.

У разі, якщо особа не володіє українською мовою, слід зазначити, що соціально незахищеним верствам населення Законом України «Про безоплатну правову допомогу» гарантовано державою надання відповідних правових послуг за рахунок коштів Державного бюджету України, місцевих бюджетів та інших джерел. Для реалізації своїх прав особа має звернутися по правову допомогу до відповідного центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги.

На підставі викладеного, суд роз`яснює ОСОБА_2 про необхідність складення процесуальних документів, які подаються до суду, державною мовою.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 537, 539 КПК України, Закону України «Про звернення громадян», суд

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_2 повернути без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Червонозаводський районний суд м.Харкова протягом 7 днів з дня отримання її копії.

Суддя Червонозаводського районного

суду м.Харкова ОСОБА_1