Справа № 308/419/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 січня 2023 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого 2-го відділення слідчого відділу Управління СБ України в Закарпатській області майора юстиції ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000169, відомості про яке внесені до ЄРДР 08.12.2022 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 201 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшло вищевказане клопотання, в якому слідчий за погодженням з прокурором просить накласти арешт на майно, яке вилучено 05.01.2023 в ході проведення огляду місця події у приміщенні службового кабінету відділу № 3 митного поста «Чоп-залізничний» Закарпатської митниці за адресою: м. Чоп, вул. Залізнична, 3-А.

Клопотання обґрунтоване наступним.

07.12.2022 у слідчий відділ УСБУ в Закарпатській області надійшло повідомлення оперативного підрозділу УСБУ в Закарпатській області, у відповідності до якого в ході проведення оперативно розшукових заходів отримано інформацію про можливе ввезення предметів культурної цінності із Чеської Республіки на територію України, через митний кордон України з приховуванням від митного контролю на адресу громадянина України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 .

З метою перевірки вищезазначеної інформації до Закарпатської митниці було скеровано відповідне повідомлення.

30.11.2022 в ході здійснення митного контролю, а саме огляду міжнародного поштового відправлення за № VL800545336CZ, працівниками митного поста «Чоп - залізничний» Закарпатської митниці було виявлено приховані від митного контролю грошові знаки номіналом:

- 100 карбованців (державний кредитовий білет) Українська Народна Республіка, серії АД №185, 1917 року;

- 10 карбованців (Кремінецький розмінний білет), серії №02070, 1919 року;

- 3 карбованці (Кремінецький розмінний білет), серії №08912, 1919 року;

У відповідності до висновку №49 від 30.11.2022, проведеної спеціалістами Національного музею історії, зазначені грошові знаки є рідкісними та мають культурну історичну цінність.

05 січня 2023 року, слідчими слідчого відділу УСБУ в Закарпатській області проведено огляд місця події у приміщенні службового кабінету відділу № 3 митного поста «Чоп-залізничний» Закарпатської митниці, за адресою: м. Чоп, вул. Залізнична, 3-А, в ході якого вилучено:

-100 (сто) карбованців (державний кредитовий білет) Українська Народна Республіка, 1917 року, серія АД 185, які в свою чергу поміщені у ламінований пакет з написом «PMG paper money guaranty» Ukraine Central Rada, 64;

-10 (десять) карбованців (Кремінецький розмінний білет), 1919 року, № 02070, які в свою чергу поміщені у ламінований пакет, у якому наявна бирка з наступними написами «KATZ lot. 2258 auction 68 Poland Kremenec City»;

-3 (три) карбованці (Кремінецький розмінний білет), 1919 року, №08912, які в свою чергу поміщені у ламінований пакет.

-Конверт з реквізитами відправника та отримувача, в якому надійшло поштове відправлення та паперовий конверт темного кольору за № 944 у якому містились грошові одиниці.

-Акт про проведення огляду товарів від 30.11.2022.

Вказані вище предмети, речі та документи, постановою слідчого від 05.01.2023 визнані речовими доказами у зазначеному кримінальному провадженні.

На даний час, в органу досудового розслідування є підстави вважати, що всі вилучені предмети містять ознаки речового доказу, як визначено ч. 1 ст. 98 КПК України і будуть використані як докази фактів та обставин, що встановлюються під час кримінального правопорушення.

Із урахуванням вищевказаного, орган досудового розслідування вбачає наявність обґрунтованих ризиків відчуження вилучених предметів третім особам, їх подальше приховування, пошкодження або знищення з метою перешкоджання подальшому проведенню їх експертному дослідженню та встановленню інших обставин кримінального правопорушення або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Отже, враховуючи, що вилучені предмети містять ознаки передбачені ч. 1 ст. 98 КПК України та враховуючи, що вище вказані предмети свідчать про можливе вчинення злочину, зберегли на собі сліди злочинної діяльності, у той же час можуть бути предметом кримінального правопорушення, є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК України, а отже, у відповідності до ч..2 ст. 170 КПК України, такі, на думку органу досудового розслідування, підлягають арешту.

У судове засідання слідчий не з`явився, подав заяву про розгляд клопотання без його участі.

На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України з метою забезпечення арешту майна власник майна не повідомлявся.

У зв`язку з неявкою усіх учасників кримінального провадження розгляд клопотання проводився без здійснення фіксування за допомогою технічних засобів відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Витягом з кримінального провадження № 0000169 від 08.12.2022 підтверджено, що органом досудового розслідування Слідчим відділом УСБУ в Закарпатській області здійснюється розслідування кримінального провадження за попередньою правовою кваліфікацією за ч. 1 ст. 201 КК України.

З внесеного клопотання та матеріалів, доданих до нього, вбачається, що 30.11.2022 в ході здійснення митного контролю, а саме огляду міжнародного поштового відправлення за №VL800545336CZ, працівниками митного поста «Чоп - залізничний» Закарпатської митниці було виявлено приховані від митного контролю грошові знаки номіналом:

- 100 карбованців (державний кредитовий білет) Українська Народна Республіка, серії АД №185, 1917 року;

- 10 карбованців (Кремінецький розмінний білет), серії №02070, 1919 року;

- 3 карбованці (Кремінецький розмінний білет), серії №08912, 1919 року;

У відповідності до висновку №49 від 30.11.2022, проведеної спеціалістами Національного музею історії, зазначені грошові знаки є рідкісними та мають культурну історичну цінність.

У ході проведеного огляду місця події у приміщенні службового кабінету відділу № 3 митного поста «Чоп-залізничний» Закарпатської митниці, за адресою: м. Чоп, вул. Залізнична, 3-А., що мав місце 05 січня 2023 року, слідчими слідчого відділу УСБУ в Закарпатській області вилучено: 100 карбованців (державний кредитовий білет) Українська Народна Республіка, серії АД №185, 1917 року; 10 карбованців (Кремінецький розмінний білет), серії №02070, 1919 року; 3 карбованці (Кремінецький розмінний білет), серії №08912, 1919 року, конверт з реквізитами відправника та отримувача, в якому надійшло поштове відправлення та паперовий конверт темного кольору за № 944, в якому містились грошові одиниці, Акт про проведення огляду товарів від 30.11.2022.

Вказані вилучені речі постановою слідчого визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000169.

Звертаючи до слідчого судді з накладення арешту на майно, слідчий за погодженням з прокурором вказує на необхідність арешту майна, оскільки такі є речовими доказами у даному кримінального провадженні, з метою забезпечення збереження таких та можливості проведення органом досудового розслідування слідчих дій у кримінальному провадженні.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті (збереження речових доказів), арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Арешт може бути накладений і на майно, на яке раніше накладено арешт відповідно до інших актів законодавства. У такому разі виконанню підлягає ухвала слідчого судді, суду про накладення арешту на майно відповідно до правил цього Кодексу.

З огляду на положення ч. ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, майно, яке відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто є його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Згідно з ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Частиною 11 статті 170 КПК України визначено, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини має існувати розумна пропорційність між заходами і метою, заради якої їх застосовано (рішення у справі «Літґоу та інші проти Сполученого Королівства»). Справедливий баланс має бути дотриманий між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основних прав людини. Необхідний баланс не буде дотриманий, якщо особа, про яку йдеться, несе «індивідуальний і надмірний тягар» (рішення у справі «Брумареску, Трегубенко проти України»). Судам належить з`ясувати, чи дотримано справедливої рівноваги між вимогами загального інтересу і вимогами захисту основних прав громадян (рішення у справах «Спорронг і Льонрот проти Швеції», «Іатрідіс проти Греції»).

Оцінюючи доводи клопотання та докази, якими воно обґрунтовується, слідчим на виконання вимог ч.1 ст.173 КПК України доведено слідчому судді необхідність такого арешту майна з метою збереження речових доказів, а також наявність ризиків, передбачених ч.1ст.170 КПК України.

Слідчим доведено, що вилучені в ході огляду місця події речі, мають значення речового доказу у кримінальному проваджені № 0000169 та відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, оскільки зберегли на собі сліди злочину, містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Враховуючи вищенаведене, з метою збереження речових доказів та запобіганню,зокрема, можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження речей, про які йдеться в клопотанні, які мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав для арешту майна, а тому клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 170, 171-173, 175, 309, 395, 532 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання старшого слідчого 2-го відділення слідчого відділу Управління СБ України в Закарпатській області майора юстиції ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000169, відомості про яке внесені до ЄРДР 08.12.2022 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 201 КК України, - задовольнити.

Накласти арешт на вилучені в ході проведення огляду місця події 05.01.2023 речі та майно, а саме на:

-100 (сто) карбованців (державний кредитовий білет) Українська Народна Республіка, 1917 року, серія АД 185, які в свою чергу поміщені у ламінований пакет з написом «PMG paper money guaranty» Ukraine Central Rada, 64;

-10 (десять) карбованців (Кремінецький розмінний білет), 1919 року, № 02070, які в свою чергу поміщені у ламінований пакет, у якому наявна бирка з наступними написами «KATZ lot. 2258 auction 68 Poland Kremenec City»;

-3 (три) карбованці (Кремінецький розмінний білет), 1919 року, №08912, які поміщені у ламінований пакет.

-Конверт з реквізитами відправника та отримувача, в якому надійшло поштове відправлення та паперовий конверт темного кольору за № 944, в якому містились грошові одиниці.

-Акт про проведення огляду товарів від 30.11.2022.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду

Закарпатської області ОСОБА_1