н/п 1-кс/490/3213/2023
Центральний районний суд м. Миколаєва
Справа № 490/2925/23
У Х В А Л А

про застосування запобіжного заходу

14 квітня 2023 року слідчий суддя Центрального районного суду м. Миколаєва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Миколаєві клопотання старшого слідчого СВБериславського районного відділу поліції ГУНП в Херсонській області ОСОБА_6 , погоджене з прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с. Новопавлівка Великоолександрівського району Херсонської області, громадянин України, з базовою загальною середньою освітою, офіційно не працевлаштований, не одружений, зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимий:

- 01.02.2021 Великоолександрівським районним судом Херсонської області за ч. 3 ст. 185 КК України до п`яти років позбавлення волі, на підставі ст.75 КК України звільнений від відбування покарання з іспитовим строком на 3 роки; 20.05.2021 Херсонським апеляційним судом за ч.3 ст.185 КК України, змінено вирок в частині покарання на чотири роки позбавлення волі, на підставі ст.75 КК України звільнений від відбування покарання з іспитовим строком на 3 роки,

- у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий, як сторона кримінального провадження, звернувся з клопотанням, погодженим з прокурором, до слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням застави в розмірі 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб до підозрюваного ОСОБА_5 , у кримінальному провадженні № 0000241 від 20.11.2022.

Клопотання мотивує тим, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України. Зокрема,він, повторно, в середині листопада місяця 2022 року, точну дату вході досудового розслідування встановити не вдалося, в умовах дії воєнного стану, переслідуючи прямий злочинний умисел, направлений на порушення права приватної власності, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, з корисливих мотивів, шляхом вільного доступу, через хвіртку, проник на територію домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , де через незачинені двері проник до господарського приміщення яке розташоване за адресо: АДРЕСА_2 , звідки таємно, повторно, викрав належну ОСОБА_7 пральну машину, марки «Таврия», моделі «3», вартість якої, згідно з висновком судово-товарознавчої експертизи № 705/23 від 10.02.2023, складає 609 грн., після чого, через декілька днів, точну дату вході досудового розслідування встановити не вдалося, продовжуючи свій злочинний умисел, направлений на порушення права приватної власності, тим самим шляхом, проник на територію домоволодіння за вищевказаною адресою, де із під навісу, який прилягає до будівлі літньої кухні, таємно, повторно, викрав бувший у користуванні газовий балон, червоного кольору, об`ємом 50 літрів, вартість якого, згідно з висновком судово-товарознавчої експертизи № 705/23 від 10.02.2023, складає 950 грн., після чого проник до господарського приміщення, з якого таємно, повторно, викрав бувшу у використанні кутову шліфувальну машину марки «STURM» моделі «AG9012T», вартість якої, згідно з висновком судово-товарознавчої експертизи № 705/23 від 10.02.2023, складає 1314,72 грн., та в подальшому, в середині грудня місяця 2022 року, продав вказаний викрадений газовий балон невстановленій особі за 250 грн., а кутову шліфувальну машину та пральну машину переніс до свого домоволодіння, де користувався ними у власних цілях, чим обернув вказане майно на свою користь, завдавши потерпілій ОСОБА_7 матеріального збитку на загальну суму 2873,72 грн.

Крім того, ОСОБА_5 в грудні місяці 2022 року, точну дату вході досудового розслідування встановити не вдалося, знаходячись з дозволу власника ОСОБА_8 на території домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , під час вживання алкогольних напоїв з останнім, шляхом вільного доступу, через незачинені вхідні двері, проник до приміщення літньої кухні, розташованого на території вказаного домоволодіння, де, в умовах дії воєнного стану, на ґрунті раптово-виниклого злочинного умислу, направленого на таємне викрадення чужого майна, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, з корисливих мотивів, таємно, повторно викрав бувшу у використанні бензопилу марки «Байкал», вартість якої, згідно з висновком судово-товарознавчої експертизи № 706/23 від 10.02.2023, складає 820 грн., після чого, через декілька днів, точну дату вході досудового розслідування встановити не вдалося, продовжуючи свій злочинний умисел, направлений на порушення права приватної власності, знаходячись з дозволу власника ОСОБА_8 на території домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , під час вживання алкогольних напоїв з останнім, шляхом вільного доступу, через незачинені вхідні двері, проник до приміщення літньої кухні, звідки, таємно, повторно здійснив крадіжку бувшого у користуванні газового балону, червоного кольору, об`ємом 50літрів, вартість якого, згідно з висновком судово-товарознавчої експертизи № 706/23 від 10.02.2023, складає 950 грн., та в подальшому вказане викрадене майно переніс до свого домоволодіння, де користувався ним у власних цілях, чим обернув вказане майно на свою користь, завдавши потерпілому ОСОБА_8 матеріального збитку на загальну суму 1770 грн..

Прокурор в судовому засіданні подане клопотання підтримав. Додатково пояснив, що на сьогоднішній день існує обґрунтована підозра у вчиненні підозрюваною інкримінованого їй кримінального правопорушення, яке належить до категорії тяжких, за яке передбачено покарання до 8 років позбавлення волі. Обґрунтованість підозри, на думку прокурора, стверджується зібраними по справі доказами та повністю відповідає вимогам чинного законодавства та вимогам Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості» та «розумності». Вважає, що в діях підозрюваного наявні ризики, передбачені п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України для застосування вказаного виду запобіжного заходу. На думку прокурора, жоден інший більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Підозрюваний в судовому засіданні проти застосування щодо нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечив та просив застосувати більш м`який вид запобіжного заходу не пов`язаний з триманням під вартою. Суд роз`яснив підозрюваному право на правову допомогу та залучення захисника, однак він відмовився.

Заслухавши учасників процесу, оглянувши та перевіривши надані матеріали клопотання, вважаю, що клопотання слідчого підлягає частковому задоволенню виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Згідно з ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

У відповідності до ч.2 ст.177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до матеріалів клопотання до Єдиного реєстру досудового розслідування внесено кримінальне провадження № 0000241 від 20.11.2022.

24.02.2023 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

На виконання вимог положень ч.1 ст.194 КПК України судом встановлено, що надані сторонами кримінального провадження докази свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Зокрема, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколами прийняття заяв про вчинення кримінального правопорушення від ОСОБА_7 від 20.11.2022 та ОСОБА_8 від 04.02.2023; протоколом огляду від 04.02.2023, у ході якого у ОСОБА_5 було вилучено предмет, що був об`єктом кримінально протиправних дій (пральну машину бежевого кольору); протоколом огляду від 04.02.2023, у ході якого у ОСОБА_5 було вилучено предмети, що були об`єктами кримінально протиправних дій (газовий балон червоного кольору та 4 пластикові частини від бензопили синього кольору та ручка від бензопили); протоколом огляду від 07.02.2023, у ході якого у ОСОБА_5 було вилучено предмет, що був об`єктом кримінально протиправних дій (кутову шліфувальну машину марки «STURM», моделі «AG9012T»); показаннями потерпілої ОСОБА_7 , потерпілого ОСОБА_8 , свідка ОСОБА_9 , свідка ОСОБА_10 , підозрюваного ОСОБА_5 ; протоколами проведення слідчих експериментів від 21.03.2023, у ході проведення яких підозрюваний ОСОБА_5 розповів та вказав на місці події на обставини вчинення вказаного кримінального правопорушення; іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності та взаємозв`язку.

Оцінюючи наведені прокурором в судовому засіданні ризики, передбачені ст.177 КПК України, суд вважає, що обґрунтовано доведеним є наявність в діях підозрюваної ризиків передбачених п. 5 ч.1 ст.177 КПК України: може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки підозрюваний офіційно ніде не працює, не має офіційного джерела доходів, раніше притягувався до кримінальної відповідальності, вчинив нові кримінальні правопорушення під час іспитового строку.

Проте, перелічені в судовому засіданні ризики, передбачені п.1 ч.1 ст.177 КПК України, а саме: переховуватись від органів досудового розслідування та суду, суд вважає, що прокурором такі формально перелічені, оскільки особа з моменту пред`явлення підозри (24.02.2023) від органу досудового розслідування не зник, на виклики та до суду з`являється, а тому вказаний ризик слідчий суддя вважає необґрунтованим, голослівними, який не підтверджується матеріалами провадження.

Крім того, суд вважає за необхідне зазначити про наступне. У відповідності до рекомендацій, наданих Верховним Судом у Листі від 03 березня 2022 року № 1/0/2-22 «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану», запровадження воєнного стану та збройна агресія щодо України самі по собі є ризиками, які мають враховувати суди при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу. Зазначена позиція попередньо була висловлена і Радою суддів України в рекомендаціях щодо роботи судів в умовах воєнного стану, оприлюднених 02 березня 2022 року. А тому надані рекомендації слідчий суддя також враховує при вирішенні даної справи.

Застосовуючи до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою суд виходить з того, що останній підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке належить до категорії тяжких та за яке передбачено покарання у вигляді від 5 до 8 років позбавлення волі. Крім того, кримінальне правопорушення у вчиненні якого він підозрюється вчинено під час відбуття покарання з випробуванням, в умовах воєнного стану, запровадженого у зв`язку із широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти Української Держави та Українського Народу та спрямоване проти власності громадян. Також, суд враховує, що підозрюваний не працює, доходів не має, неодружений, тобто відсутні міцні соціальні зв`язки. Вказані обставини в своїй сукупності підтверджують, що в діях підозрюваного наявні ризики, передбачені ст.177 КПК України, він є працездатною особою, тяжкими захворюваннями не страждає, а відтак відсутні підстави, які б перешкоджали застосуванню до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Жоден інший більш м`який запобіжний захід, на думку суду, не зможе запобігти вищезазначеним ризикам, а тому покликання представників органу досудового розслідування та органу прокуратури в цій частині суд вважає обґрунтованими та належно вмотивованими.

Тому з урахуванням обставин справи, враховуючи тяжкість вчиненого кримінального правопорушення та час його вчинення (в умовах воєнного стану), а також його спрямування проти власності громадян, відсутність доходів, раніше судимий, вчинив нові злочини під час відбуття покарання з випробуванням, суд вважає виправданим та обґрунтованим клопотання про застосування до підозрюваного найжорсткішого за своєю суттю запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у зв`язку з наявністю обґрунтованої підозри та з метою уникнення ризиків.

Застосовуючи до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів суд вважає за необхідне визначити у відповідності до п.2 ч.5 ст.182 КПК України підозрюваному відповідний розмір застави.

При визначенні розміру застави слідчий суддя враховує положення ч.4 ст.182 КПК України, а також відповідні висновки ЄСПЛ, надані при розгляді справи «Істоміна проти України».

Так, у рішенні від 13.01.2022 у справі «Істоміна проти України» ЄСПЛ зауважив, що відповідно до ч.4 ст.182 КПК слідчий суддя визначає розмір застави «з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст.177 цього кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього». Далі Суд зазначив, що застава має на меті не гарантування відшкодування шкоди, завданої у справі, а передусім забезпечення явки особи в судове засідання. Тому розмір застави повинен оцінюватися залежно від особи, про яку йдеться, з урахуванням її матеріального стану та інших релевантних критеріїв, що свідчать на користь чи проти явки особи до суду. В ЄСПЛ наголосили, що суд повинен так само обережно й ретельно розглядати питання про застосування застави, як і вирішувати, чи є необхідним продовження тримання особи під вартою. Сума шкоди може бути одним з факторів, що виправдовує вищий розмір застави, але лише в поєднанні з іншими критеріями - серйозністю злочину, ризику втечі та ін.

Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24.02.2022 № 2102-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово продовжено.

З урахуванням наведеного вище, слідчий суддя визначаючи підозрюваному розмір застави вважає, що така має бути співмірною із матеріальним становищем особи та вчиненим ним діянням, а також наслідками, які воно спричинило чи могло спричинити, а тому суд враховуючи обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 (вчинення кримінального правопорушення проти власності громадян під час відбування покарання з випробуванням), його майновий, а також сімейний стан (неодружений), стан здоров`я (відсутність тяжких хвороб), інші дані про його особу та ризики зазначені судом, які суд вважає обґрунтованими та доведеними, а тому вважає за доцільне визначити підозрюваному заставу в мінімальному розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 53680, 00 гривень з покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись вимогами статей 177,178, 182,183,186,194,196,197,395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,запобіжний захід у виді тримання під вартою в ДУ «Миколаївський слідчий ізолятор», за адресою: вул. Лагерне поле 5, м. Миколаїв.

Строк дії ухвали становить 60 днів, а саме: з моменту проголошення ухвали з 14 квітня 2023 року до 24 квітня 2023 року включно (в межах строку досудового розслідування).

Визначити підозрюваному ОСОБА_5 заставу в розмірі 20 (двадцяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 53680, 00 гривень (п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят).

У випадку внесення вказаного розміру застави на відповідний рахунок підозрюваний звільняється з-під варти в порядку визначеному ч. 4 ст. 202 КПК України.

У випадку звільнення з-під варти на ОСОБА_5 покладаються такі обов`язки:

- прибувати до прокурора або слідчого, в провадженні якого перебуватиме вказане кримінальне провадження, за викликом;

- не відлучатися за межи с.Новопавлівка Бериславського району Херсонської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватися від спілкування із свідками, потерпілими сторони обвинувачення в даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1