ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

іменем України

Справа № 193/633/20

Провадження № 1-кп/210/90/23

"27" лютого 2023 р.

Колегія суддів Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

при секретарі судового засідання ОСОБА_4

за участі:

прокурора ОСОБА_5

обвинуваченого ОСОБА_6

захисника ОСОБА_7

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора ОСОБА_5 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_6 під час розгляду обвинувального акту у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_6 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 115 КК України, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000074 від 06.03.2020 року, -

ВСТАНОВИЛА:

В провадженні колегії суддів Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_6 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 115 КК України, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000074 від 06.03.2020 року.

Ухвалою суду від "09" лютого 2023 року оголошено розшук обвинуваченого.

27 лютого 2023 року обвинуваченого ОСОБА_6 доставлено до зали суду.

Прокурором в судовому засіданні заявлено клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_6 під час розгляду обвинувального акту у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_6 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 115 КК України, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000074 від 06.03.2020 року. В обґрунтування клопотання прокурор зазначила, що підставою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення за ознаками ч. 1 ст. 115 КК України, а також наявність ризиків передбачених ст. 177 КПК України, а саме:

- може переховуватися від суду, про що свідчать його поведінка під час розгляду кримінального провадження, а саме ОСОБА_6 не прибував до суду для розгляду кримінального провадження, у зв`язку з чим Дзержинським районним судом м. Кривого Рогу неодноразово виносилися ухвали про привід, а також 09.02.2023 ухвалою Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу обвинувачений ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 оголошений в розшук ,

- вчинити інше кримінальне правопорушення, про що свідчать ті факти, що ОСОБА_6 перебуваючи під цілодобовим домашнім арештом не виконав обов`язки покладені на нього судом, а саме 05.01.2022 покинув місце проживання та вчинив кримінальне правопорушення передбачене ч. 1 ст.296 КК України. 15 березня 2022 року Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу винесена ухвала про звільнення від кримінальної відповідальності ОСОБА_6 у зв`язку з примиренням його з потерпілим на підставі ст.46 КК України.

Обвинувачений та захисник в судовому засіданні, кожен окремо, проти задоволення клопотання заперечували, просили відмовити.

Колегія суддів, вислухавши пояснення учасників судового засідання, дослідивши письмові матеріали справи, дійшла наступних висновків.

У відповідності до ст. 12 КПК України під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Згідно з вимогами частини 1 статті 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Частиною другою цієї статті визначено те, що вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

У відповідності до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до вимог статті 178 КПК України при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу (його продовження) враховується вагомість наявних доказів про вчинення кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків обвинуваченого в місці його постійного проживання, наявність родини та утриманців; наявність постійного місця роботи, навчання; репутацію, майновий стан підозрюваного; наявність судимостей; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється особа.

В силу вимог статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Підставою для обрання даного запобіжного заходу відповідно до ч.2 ст.177 КПК України є наявність обвинувачення у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до вимог ст.177, п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_6 на час судового розгляду кримінального провадження є наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

У справі "Москаленко проти України", Європейський суд з прав людини зазначив, що органи судової влади неодноразово посилалися на імовірність того, що до заявника може бути застосоване суворе покарання, враховуючи тяжкість злочинів, у скоєнні яких він обвинувачувався. У цьому контексті Суд нагадує, що суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину. Суд визнає, що, враховуючи серйозність висунутих щодо особи обвинувачень, державні органи могли виправдано вважати, що такі ризики існують.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Суд, оцінюючи вірогідність такої поведінки обвинуваченого, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. КПК України покладає на слідчого, прокурора обов`язок обґрунтувати ризики кримінального провадження.

В контексті практики ЄСПЛ ризик втечі обвинуваченого оцінюється не лише на основі суворості можливого вироку, а має досліджуватися з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі, або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня. Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню.

В обґрунтування ризиків, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України щодо переховування від суду прокурор посилається на те, що ОСОБА_6 може переховуватися від суду, про що свідчать його поведінка під час розгляду кримінального провадження, а саме ОСОБА_6 не прибував до суду для розгляду кримінального провадження, у зв`язку з чим Дзержинським районним судом м. Кривого Рогу неодноразово виносилися ухвали про привід, а також 09.02.2023 ухвалою Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу обвинувачений ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 оголошений в розшук ,

-вчинити інше кримінальне правопорушення, про що свідчать ті факти, що ОСОБА_6 перебуваючи під цілодобовим домашнім арештом не виконав обов`язки покладені на нього судом, а саме 05.01.2022 покинув місце проживання та вчинив кримінальне правопорушення передбачене ч. 1 ст.296 КК України. 15 березня 2022 року Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу виніс ухвалу про звільнення від кримінальної відповідальності ОСОБА_6 у зв`язку з примиренням його з потерпілим на підставі ст.46 КК України.

Під час вирішення питання про доцільність обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, колегія суддів враховує вимоги статті 29 Конституції України, статті 12 КПК України, за змістом яких обмеження права особи на свободу й особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках, за встановленою процедурою, а також той факт, що взяття під варту є найбільш суворим запобіжним заходом.

Врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності певної особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства.

Відповідно до частини 1 статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статті 177 КПК України.

Також колегія суддів враховує особу обвинуваченого, а саме те, що останній не працевлаштований, не має міцних соціальних зв`язків, не має місця мешкання у місті Кривий Ріг, обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину.

Також, колегія суддів приймає до уваги, що ОСОБА_6 в ході судового розгляду було замінено запобіжний захід з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт, проте обвинуваченим не були виконані обов`язки, що були на нього покладені згідно ухвали про міну запобіжного заходу, а в подальшому ОСОБА_6 почав переховуватись від суду, змінив місце мешкання та номер телефону, про що а ні прокурора а ні суд не повідомив.

В судовому засіданні також встановлено, що ОСОБА_6 , порушивши обов`язки запобіжного заходу про цілодобовий домашній арешт, залишив межі області не повідомивши суд та прокурора.

Колегія суддів доходить до висновку, що обвинувачений свідомо нехтував своїми процесуальними обов`язками, намагався уникнути суворого покарання, а отже ОСОБА_6 знаходячись на свободі буде мати можливість продовжувати свою злочинну діяльність, оскільки ніде не працює, тобто не має засобів для існування, а так само не має міцних соціальних зв`язків, а так само переховуватись від суду.

Встановлені під час судового розгляду обставини свідчать про те, що застосування до ОСОБА_6 будь-якого іншого запобіжного заходу, не пов`язаного з ізоляцією від суспільства, крім тримання під вартою, є не доцільним та не забезпечить належну процесуальну поведінку обвинуваченого, а застосування такого запобіжного заходу є необхідним для виконання завдань кримінального провадження.

Колегія суддів доходить до висновку, що в даному випадку наявні ризики, передбачені пунктами 1,5 статті 177 КПК України, на які посилається прокурор у клопотанні, і стороною захисту та обвинуваченим не спростовано у суді їх відсутність.

Альтернативні запобіжні заходи, враховуючи наведене, на думку колегії суду не здатні забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого та не зможуть запобігти вище переліченим ризикам у даному кримінальному провадженні.

З урахуванням встановлених обставин колегія суддів вважає, що запобігти ризикам, визначених у пунктах 1, 5 частини 1 статті 177 КПК - переховуватися від суду; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується, - можливо лише шляхом застосування обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою на строк, що не перевищує двох місяців, тобто до 28 квітня 2023 року.

Матеріали справи не містять відомостей або обставин, які б унеможливлювали застосування обвинуваченому запобіжного заходу тримання під вартою.

Керуючись ст.ст. 177, 183, 199, 291, 331, 370, ч. 2 ст. 376 КПК України, колегія суддів, -

УХВАЛИЛА:

Клопотання прокурора ОСОБА_5 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_6 під час розгляду обвинувального акту у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_6 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 115 КК України, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000074 від 06.03.2020 року задовольнити.

Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк до 60 днів, а саме з 27 лютого 2023 року до 28 квітня 2023 року включно.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Строк дії ухвали 60 днів, тобто до 28 квітня 2023 року включно.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали суду проголошено 27 лютого 2023 року о 16-15 годині.

Головуючий суддя: ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3