Справа № 761/6821/23
Провадження № 1-кс/761/4682/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 березня 2023 року слідча суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , представника власника майна - адвоката ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора першого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів органами Бюро економічної безпеки України Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000033 від 11.11.2022

ВСТАНОВИЛА

В провадження слідчої судді Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора першого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів органами Бюро економічної безпеки України Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000033 від 11.11.2022.

Клопотання мотивоване тим, що Офісом Генерального прокурора забезпечується нагляд за додержанням законів у формі процесуального керівництва під час проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000033 від 11.11.2023, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, досудове розслідування в якому здійснюється детективами Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України.

У клопотанні вказується, що службові особи ТОВ «ГОВЕРЛА XXI» () протягом 2021-2022 років, шляхом придбання товарно-матеріальних цінностей у ПП «Болеро-Сервіс» (), ПП «Логістик-Сервіс Львів» (), ТОВ «Берта СВ» () та в подальшому реалізації вказаних ТМЦ на користь ПП «Мілк Ленд» (), ТОВ «Мілопіта» (), ПП «Берта Плюс» (), ТОВ «ТК ЦЕНТРА» (), ТОВ «АВМ-Логістик» (), ПрАТ «КУА «Карпати-Інвест» (), ПП «Мережа-Сервіс Львів» (), ТОВ «Зета Плюс» () без відображення таких операцій по реалізації у податковій звітності, штучно створили нібито наявні залишки ТМЦ в складських приміщеннях та привласнили на розрахункові рахунки ТОВ «ГОВЕРЛА XXI» () у вигляді бюджетного відшкодування суму ПДВ в розмірі 35 394 473,00 грн, що є особливо великим розміром.

Також прокурор зазначає, що до вчиненого правопорушення причетний кінцевий бенефіціарний власник ПП «Болеро-Сервіс» (), ПП «Логістик-Сервіс Львів» (), ТОВ «Берта СВ» (), ТОВ «АВМ-Логістик» () ОСОБА_5 , який проживає в будинку за адресою: АДРЕСА_1 , в якого 17 грудня 2022 року на підставі ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 13 грудня 2022 року проведено обшук.

За результатами проведеного обшуку у вказаному будинку відшукано та вилучено готівкові кошти у сумі 21 179 926 грн. та мобільний телефон «Samsung Note 20». Прокурор зазначає, що вказані грошові кошти набуті ОСОБА_5 в результаті вчинення кримінального правопорушення, оскільки наявні у матеріалах провадження докази свідчать про те, що на рахунки його підприємств надходили грошові кошти, незаконно привласнені із державного бюджету через рахунки ТОВ «ГОВЕРЛА XXI» (), яке фактично контролювалось ОСОБА_5 підконтрольними йому особами, у вигляді відшкодування податку на додану разом із вартість.

Вилучені грошові кошти являються доказом вчиненого злочину, тому 17 грудня 2022 року їх визнано речовими доказами у кримінальному провадженні, про що винесено відповідну постанову. Вилучений мобільний телефон «Samsung Note 20», чорного кольору, S/N: НОМЕР_1 , IMEI: НОМЕР_2 також визнано речовим доказом у кримінальному провадженні, про що винесено відповідну постанову, та в подальшому 26 грудня 2022 року призначено по ньому комп`ютерно-технічну експертизу, яка на даний час триває.

Крім того, прокурор зазначає, що в інший спосіб, ніж накласти арешт на речові докази у вигляді грошових коштів у готівковій формі у сумі 21 179 926 грн., вилучених у ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 , які мають доказове значення у кримінальному провадженні, та набуті в результаті вчинення особливо тяжкого кримінального правопорушення, а також мобільного телефону «Samsung Note 20», чорного кольору, неможливом досягти завдань кримінального провадження.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав в повному обсязі, з підстав в ньому викладених, так як вилучені грошові кошти, отримані у результаті їх незаконного обготівкування, телефон також має доказове значення. Висловив позицію, що майно, щодо якого порушується питання не є тимчасово вилученим, оскільки щодо нього був дозвіл на вилучення.

Представник власника майна адвокат ОСОБА_4 , заперечував проти задоволення клопотання, зазначив, що у справі відсутні будь-які належні докази вчинення кримінального правопорушення та завдання збитків державі, аналітичний продукт, на який вказує у клопотанні сторона обвинувачення, як на доказ завдання збитків, кримінально-процесуальним законодавством до доказів не відносить. Адвокат вважає, що майно, відносно якого ініціюється питання про арешт, є тимчасово вилученим. Вилучення грошових коштів вважає незаконним, оскільки не встановлено, що вони здобуті внаслідок злочинної діяльності, чи є речовими докази, також заперечив щодо арешту телефону, оскільки при обшуку його довіритель надав детективу можливість оглянути телефон, в той же час в порушення вимог закону, засіб зв`язку було вилучено. Наголосив, що після обшуку та незаконного вилучення майна, прокурор не звернувся у встановлені законом строки щодо арешту майна, натомість він, як представник власника майна, оскаржив в суді бездіяльність детектива щодо неповернення тимчасово вилученого майна, та просив долучити копію ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва, якою зобов`язано детективів Бюро економічної безпеки України повернути належне ОСОБА_5 майно, яке вилучено в ході проведення обшуку 17.12.2022.

Слідча суддя, заслухавши думку учасників, дослідивши клопотання та матеріали додані до нього, дійшла висновку про таке.

З матеріалів клопотання вбачається, що Офісом Генерального прокурора забезпечується нагляд за додержанням законів у формі процесуального керівництва під час проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000033 від 11.11.2023, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, досудове розслідування в якому здійснюється детективами Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України.

13.12.2022 року слідчим суддею Шевченківського районного суду міста Києва надано дозвіл детективам БЕБ на проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_5 та вилучення з метою відшукання та вилучення предметів, речей та документів ТОВ «ГОВЕРЛА XXI» (), ПП «Болеро-Сервіс» (), ПП «Логістик-Сервіс Львів» (), ТОВ «Берта СВ» (), ПП «Мілк Ленд» (), ТОВ «Мілопіта» (), ПП «Берта Плюс» (), ТОВ «ТК ЦЕНТРА» (), ТОВ «АВМ-Логістик» (), ПрАТ «КУА «Карпати-Інвест» (), ПП «Мережа-Сервіс Львів» (), ТОВ «Зета Плюс» (), в тому числі на вилучення комп`ютерної техніки, носіїв збереження інформації (дискет, дисків, жорстких дисків, флеш-накопичувачів, планшетів, мобільних телефонів), на яких містяться інформація щодо господарської діяльності ТОВ «ГОВЕРЛА XXI» () та ПП «Болеро-Сервіс» (), ПП «Логістик-Сервіс Львів» (), ТОВ «Берта СВ» (), ПП «Мілк Ленд» (), ТОВ «Мілопіта» (), ПП «Берта Плюс» (), ТОВ «ТК ЦЕНТРА» (), ТОВ «АВМ-Логістик» (), ПрАТ «КУА «Карпати-Інвест» (), ПП «Мережа-Сервіс Львів» (), ТОВ «Зета Плюс» (); грошових коштів набутих в результаті обготівкування незаконним шляхом, банківських карток, чекових книжок, на яких міститься інформація щодо руху грошових коштів за участю ТОВ «ГОВЕРЛА XXI» (), ПП «Болеро-Сервіс» (), ПП «Логістик-Сервіс Львів» (), ТОВ «Берта СВ» (), ПП «Мілк Ленд» (), ТОВ «Мілопіта» (), ПП «Берта Плюс» (), ТОВ «ТК ЦЕНТРА» (), ТОВ «АВМ-Логістик» (), ПрАТ «КУА «Карпати-Інвест» (), ПП «Мережа-Сервіс Львів» (), ТОВ «Зета Плюс» ().

17 грудня 2022 року на виконання вищевказаної ухвали старшим детективом Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України ОСОБА_6 проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , що на праві власності належить ОСОБА_5 . В ході обшуку вилучено грошові кошти в загальній сумі 21 179 926 гривень та мобільний телефон SAMSUNG NOTE 20 чорного кольору S/N НОМЕР_1 , IMEI: НОМЕР_2 , належні ОСОБА_5 .

Так, частиною 7 ст. 236 КПК України визначено, що при обшуку слідчий має право вилучати речі та документи, які мають значення для кримінального провадження. Вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукування в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

17.12.2022 постановою старшого детектива першого відділу детективів Підрозділу детективів із захисту фінансів у бюджетній сфері та міжнародної технічної допомоги Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України ОСОБА_7 грошові кошти у сумі 21 179 926 грн, мобільного телефону «Samsung Note 20», чорного кольору, S/N: НОМЕР_1 , IMEI: НОМЕР_2 , визнано речовими доказами в даному кримінальному провадженні.

Статтею 131 КПК України арешт майна віднесений до заходів забезпечення кримінального провадження, які у силу ч.3 ст.132 КПК України застосовуються у разі доведення стороною обвинувачення трьох складових - обґрунтованої підозри вчинення кримінального правопорушення певного ступеню тяжкості; підтвердження того, що потреби досудового розслідування виправдовують саме такий ступінь втручання у права та свободи особи; існування даних, що застосування ініційованого заходу забезпечить виконання поставленого завдання.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно із ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Статтею 100 КПК України визначено, що на речові докази може бути накладено арешт в порядку ст.ст.170-174 КПК України, та згідно ч.ч.2, 3 ст.170 КПК України, слідчий суддя накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що воно відповідає критеріям, визначеним в ч.1 ст. 98 КПК України.

Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідні дані мають міститися і у клопотанні прокурора, який звернувся з проханням арештувати майно, оскільки відповідно до ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

За ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається, зокрема, з метою забезпечення: збереження речових доказів.

В судовому засіданні прокурором не наведено достатніх підстав, щодо доцільності застосування ініційованого заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, з огляду на приписи ст. 98 КПК України, оскільки до матеріалів клопотання та в судовому засіданні прокурором не долучено доказів, що вилучені грошові кошти здобуті внаслідок їх обготівкування, мають незаконне походження та зберегли на собі сліди злочину, такі відомості не містяться і у протоколі обшуку, також не доведено, що вилучений мобільний телефон містить доказову інформацію у даному кримінальному провадженні та його вилучення відбувалося у законний спосіб, з огляду на приписи ст. 168 КПК України.

Крім того, слідча суддя приймаючи рішення про відмову у задоволенні клопотання прокурора, приймає до уваги, що рішенням слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 01.02.2023 року вже надавалася аналогічна оцінка відповідності вилученого у ОСОБА_5 майна вимогам ст. 98 КПК України, та прийнято рішення про зобов`язання органу досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000033 від 11.11.2022 року негайно повернути ОСОБА_5 все належне йому майно, вилучене в ході обшуку, проведеного 17.12.2022 року за адресою АДРЕСА_1 , а саме грошові кошти в загальній сумі 21 179 926 гривень та мобільний телефон SAMSUNG NOTE 20 чорного кольору S/N НОМЕР_1 , IMEI: НОМЕР_2 .

Відповідно до ч.1 ст.173 КПК України, суд відмовляє у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої 170 КПК України оскільки, згідно зі ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Враховуючи наведене, слідчий суддя не вбачає законних підстав для задоволення клопотання про арешт майна.

Керуючись ст. ст.98,170,171,172,309,395 КПК України, слідча суддя

УХВАЛИЛА

Відмовити в задоволенні клопотання прокурора першого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів органами Бюро економічної безпеки України Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000033 від 11.11.2022.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня її оголошення до Київського апеляційного суду.

Слідча суддя Антоніна КВАША