Справа № 630/233/23
Провадження № 1-кс/630/90/23
У Х В А Л А

Іменем України

14 березня 2023 року м. Люботин

Слідчий суддя Люботинського міського суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Люботин Харківської області, клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні за №0000140 від 12.03.2023 за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України

в с т а н о в и в:

Прокурор Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 13.03.2023 звернулася до суду з клопотанням про накладення арешту на майно, вилучене 12.03.2023 під час затримання в порядку ст. 208 КПК ОСОБА_4 , а саме спортивні штани, темного кольору з надписом білого кольору «Nike», шляхом позбавлення права користування, відчудження, розпорядження майном до вирішення процесуального рішення по суті справи.

Визначити місцем зберігання арештованого майна камеру схову речових доказів відділення поліції №2 Харківського районного управління поліції №1 ГУНП в Харківській області, за адресою: Харківська область, Харківський район, м. Люботин, вул. Слобожанська, 34 до прийняття процесуального рішення по суті справи.

Прокурор вважає, що вказане майно має суттєве значення у кримінальному провадженні як речові докази та для запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження вказаного майна.

В обґрунтування клопотання прокурором зазначено, що 11.03.2023 до відділення поліції №2 Харківського районного управління поліції №1 ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що за адресою: Харківська область, м. Люботин, пров. Лозівський, 5, ОСОБА_4 наніс тілесні ушкодження ОСОБА_5 у вигляді колотої проникаючої рани у ліву плевральну порожнину.

За вказаним фактом СВ відділення поліції №2 Харківського РУП №1 ГУ НП в

Харківській області 12.03.2023 розпочато проведення досудового розслідування кримінального провадження №0000140 за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч.1 ст.121 КК України.

Так, 12.03.2023 об 11.00 год. слідчим в порядку ст. 208 КПК України затримано підозрюваного у скоєнні злочину, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . При затриманні у ОСОБА_4 вилучено спортивні штани темного кольору з надписом білого кольору «Nike», одягнені на ньому, на яких ймовірно містяться сліди рідини бурого кольору.

Вилучені штани на підставі постанови слідчого визнано речовими доказами.

Прокурор подала до суду заяву, в якій підтримала клопотання та наполягала на його задоволенні, просила розглянути клопотання без його участі.

Слідчий суддя, розглянувши клопотання та додані до нього докази, якими прокурор обґрунтовує свої доводи, приходить до висновку задоволення клопотання, виходячи з наступного.

Стаття 170 КПК України визначає, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів і у такому випадку, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, де вказано, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до частини 2 статті 173 Кримінального процесуального кодексу України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Судом встановлено, що підставою внесення відомостей до ЄРДР було встановлення обставин, які можуть свідчити про вчинення ОСОБА_4 злочину, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України.

Постановою слідчого відділення поліції №2 Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області майно, вилучене під час огляду 12.03.2023, визнано речовими доказами.

Таким чином, майно, на яке прокурор просить накласти арешт відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Враховуючи вищевикладене, а також той факт, що майно на яке прокурор просить накласти арешт, визнано речовим доказом у справі, воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню, в зв`язку з чим належить накласти арешт на майно.

При цьому, слідчий суддя зазначає, що відповідно до статті 174 Кримінального процесуального кодексу України, за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні такого заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю або частково.

На підставі викладеного і керуючись ст. 2, 7, 16, 98, 107, 131, 170-175, 369-372 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:

Клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене 12.03.2023 під час затримання ОСОБА_4 , а саме на спортивні штани, темного кольору з надписом білого кольору «Nike», шляхом позбавлення права користування, відчудження, розпорядження майном

Визначити місцем зберігання арештованого майна камеру схову речових доказів відділення поліції №2 Харківського районного управління поліції №1 ГУНП в Харківській області, за адресою: Харківська область, Харківський район, м. Люботин, вул. Слобожанська, 34 .

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню.

Роз`яснити зацікавленим особам право на звернення до суду з клопотанням про скасування арешту майна в порядку, встановленому ст.174 КПК України.

Копію ухвали негайно після її постановлення вручити прокурору та особі, щодо майна якої вирішувалося питання про арешт.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду, а особами, які не були присутні під час її проголошення - з дня отримання копії судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції..

Слідчий суддя ОСОБА_1