Суддя ОСОБА_1 .
Справа № 644/1784/22
Провадження № 1-кс/644/237/22

УХВАЛА

07 грудня 2022 року слідчий суддя Орджонікідзевського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянув клопотання прокурора Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 по матеріалу досудового розслідування, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001186 від 07 жовтня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, про арешт майна,

ВСТАНОВИВ:

Прокурор Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про арешт майна по кримінальному провадженню № 0001186 від 07 жовтня 2022 року і просив накласти арешт на майно, яке добровільно видано ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: випалений мідний дріт, вагою 2050 грам та 1100 грам.

Місцем зберігання вказаного майна визначити за камерою зберігання речових доказів ВП № 1 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області за адресою: вул. Л. Пастера, буд. 16-А, м. Харків.

Клопотання вмотивовано тим, що в період часу з 12 серпня 2022 року по 06 жовтня 2022 року невстановлена особа здійснила крадіжку кабелю за адресами: м. Харків, вул. С. Грицевця, буд. 19, вул. С. Грицевця, буд. 20-Б, АДРЕСА_1 , що належить АТ «Укртелеком», чим спричинила матеріальну шкоду.

За даним фактом 07 жовтня 2022 року у Єдиному реєстрі досудових розслідувань за № 0001186 було зареєстровано кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 185 КК України.

Прокурор в судове засідання не прибув, про час та місце розгляду справи був належним чином повідомлений, звернувся до суду з заявою про розгляд справи за його відсутності, в якій клопотання підтримав, просив задовольнити.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття прокурора та слідчого у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання, і тому суд вважає за можливе розглянути клопотання за відсутності прокурора.

Вивчивши матеріали клопотання, оцінивши надані докази, суд вважає, що клопотання підлягає задоволенню. До такого висновку суд дійшов виходячи з наступного…

З протоколу допиту представника потерпілого ОСОБА_5 вбачається, що з 2008 року він перебуває на посаді старшого спеціаліста з регіональної безпеки АТ «Укртелеком».

12 серпня 2022 року ним було виявлено крадіжку кабелю за адресою: АДРЕСА_2 , з підвалу будинку.

06 вересня 2022 року ним було виявлено крадіжку кабелю за адресою: АДРЕСА_1 , з підвалу будинку.

14 вересня 2022 року, 27 вересня 2022 року та 06 жовтня 2022 року ним було виявлено крадіжку кабелю за адресою: м. Харків, вул. С. Грицевця, буд. 19, з підвалу будинку.

З актів Харківської філії АТ «Укртелеком» вбачається, що встановлено факт викрадення кабелів (а.с. 6-10).

З протоколу допиту свідка ОСОБА_4 вбачається, що на початку жовтня 2022 року до неї за адресою: м. Харків, вул. Миру, парк «імені Маяковського» прийшов для здачі мідного дроту чоловік на ім`я ОСОБА_6 , який приніс близько 2 кг. мідного дроту. Впродовж серпня та вересня ОСОБА_6 приходив декілька разів та здавав на металобрухт мідні дроти.

З протоколу пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 01 грудня 2022 року вбачається, що ОСОБА_4 впізнала чоловіка на ім`я ОСОБА_6 , який здавав мідні дроти на металобрухт (а.с. 13).

Постановою старшого слідчого СВ ВП № 1 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_7 від 01 грудня 2022 року куски мідного дроту, на яких маються сліди обграння, загальною вагою 2050 грам, та куски мідного дроту, на яких маються сліди обгорання, загальною вагою 1100 грам, визнано речовим доказом у кримінальному провадженні (а.с. 15).

Пунктом 7 частини 2 статті 131 КПК України визначено, що одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.
Відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; може бути виконано завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

За змістом ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з вимогами ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів і інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Відповідно до ч. 1 ст. 100 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Статтею 98 КПК України встановлено, що матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставини, що встановлюється під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом, є речовими доказами по справі.
З метою запобігання можливості приховування, псування, втрати, знищення чи передачі майна, а також для можливості призначення і проведення відповідних судових експертиз та долучення у якості речового доказу до вищевказаного кримінального провадження, слід накласти арешт на майно.

Вищезазначене майно відповідає вимогам ст. 98 Кримінального процесуального кодексу України щодо речових доказів, а саме: є предметом кримінального правопорушення, який зберіг на собі сліди вчиненого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Залишки мідного дроту мають доказове значення по кримінальному провадженню, оскільки зазначене майно цілком відповідає критеріям, зазначеним у частині 2 статті 167 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 32, 110, 131, 132, 167, 170-175, 309, 395 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 по матеріалу досудового розслідування, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001186 від 07 жовтня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке добровільно видано ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: випалений мідний дріт, вагою 2050 грам та 1100 грам.

Місцем зберігання майна визначити за камерою зберігання речових доказів ВП № 1 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області за адресою: вул. Л. Пастера, буд. 16-А, м. Харків.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_8 ОСОБА_9