УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 грудня 2022 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника - адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщені суду в м.Києві скаргу захисника - адвоката ОСОБА_5 в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 на повідомлення про підозру від 10.09.2020 року у кримінальному провадженні №0001481 від 22.07.2020 року,-

В С Т А Н О В И В:

До Шевченківського районного суду міста Києва звернувся захисник в інтересах підозрюваного зі скаргою на повідомлення про підозру.

Обґрунтовуючи подану скаргу, захисник зазначив, що в провадженні СУ ГУНП в Київській області знаходиться кримінальне провадження за № 0001481 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.3 ст.27 п.п.6, 11 ч.2 ст.115 КК України.

20 жовтня 2022 року рекомендованим листом через відділення Укрпошта захисником ОСОБА_6 - адвокатом ОСОБА_5 направлено клопотання слідчому СУ ГУНП у Київській області про надання матеріалів досудового розслідування для ознайомлення на підставі яких ОСОБА_6 підозрюють у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ч.3 ст.27 п.п.6, 11 ч.2 ст.115 КК України.

Захисник ОСОБА_6 - адвокат ОСОБА_5 не дочекавшись постанови про відмову чи задоволення її клопотання про допуск у справі та надання матеріалів на підставі, яких обґрунтовано повідомлення про підозру ОСОБА_6 для ознайомлення приїхала до СУ ГУНП у Київській області 1 листопада 2022 року, але слідчим було відмовлено їй в наданні матеріалів для ознайомлення.

Прибувши вдруге до СУ ГУНП у Київській області 07 листопада 2022 року захиснику було надано для ознайомлення шість томів кримінального провадження за № 0001481 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.115 КК України, але дані матеріали не стосуються взагалі підзахисного ОСОБА_6 .

Дані матеріали не містять повідомлення про підозру про вчинення кримінального правопорушення, яке інкриміноване ОСОБА_6 та докази, які обґрунтовують її.

Органами досудового розслідування ОСОБА_6 підозрюється в скоєнні злочину, передбаченого ч.3 ст.27 п.п.6, 11 ч.2 ст.115 КК України, умисне вбивство, тобто в організації умисного протиправного заподіяння смерті іншій особі, вчинене з корисливих мотивів.

Повідомлення про підозру прийняте старшим слідчим СУ ГУНП у Київській області в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001481 від 22.07.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.27 п.п.6, 11 ч.2 ст.115 КК України - 10.09.2020 року.

Копія даного повідомлення про підозру отримана захисником ОСОБА_6 - адвокатом ОСОБА_5 під час отримання клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою виділених матеріалів кримінального провадження № 000079 від 12.02.2019, що розслідується СУ ГУНП у Вінницькій області.

Так, зі змісту повідомлення про підозру вбачається, що досудовим розслідуванням установлено, що: «Досудовим розслідуванням встановлено, що в січні 2018 року, точний час в ході досудового розслідування не встановлено, у ОСОБА_6 виник конфлікт зі знайомим ОСОБА_7 , на грунті невиконання ОСОБА_7 наявних грошових зобов`язань. Усвідомлюючи, що ОСОБА_7 не має наміру виконувати зазначені грошові зобов`язання у ОСОБА_6 виник умисел на умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині, а саме ОСОБА_7 із застосуванням вогнепальної зброї з корисливого мотиву.

З метою реалізації свого злочинного умислу, посягаючи на найвищу соціальну цінність - життя людини та усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання у вигляді смерті ОСОБА_7 , ОСОБА_6 розробив злочинний план умисного вбивства ОСОБА_7 .

Згідно зазначеного плану, ОСОБА_6 , як організатор замовного вбивства ОСОБА_7 , мав знайти особу - виконавця злочину з умисного вбивства ОСОБА_7 на його замовлення з кола своїх знайомих, здійснити фінансування та координацію злочинних дій виконавця злочину, надати інформацію виконавцю щодо ідентифікуючих ознак ОСОБА_7 , автомобіля, яким останній користується та інше.

Так, ОСОБА_6 , для реалізації свого злочинного умислу, направленого на умисне вбивство ОСОБА_7 на його замовлення, та виконання заздалегідь розробленого ним злочинного плану дій, будучи організатором зазначеного злочину, у невстановленому досудовим розслідуванні час та місці, запропонував невстановленій особі досудовим розслідуванням особі, як виконавцю злочину, вчинення умисного вбивства ОСОБА_7 на його замовлення, шляхом заподіяння ОСОБА_7 вогнепального поранення за грошову винагороду організатора злочину - ОСОБА_6 , розмір та вид якої не встановлено досудовим розслідуванням, на що зазначена, невстановлена досудовим розслідуванням особа, дала свою згоду.

Для виконання зазначеного злочину, ОСОБА_6 , будучи організатором злочину, надав невстановленій досудовим розслідуванням особі- як виконавцю злочину, інформацію щодо марки та державного номера автомобіля, яким пересувається ОСОБА_7 , а саме «Toyota Cаmry» д.н.з. НОМЕР_1 .

В подальшому, зазначена, невстановлена досудовим розслідуванням особа, будучи виконавцем злочину з умисного вбивства ОСОБА_7 на замовлення ОСОБА_6 , здійснюючи реалізацію злочинного, заздалегідь розробленого ОСОБА_6 плану, 22 липня 2020 року прибула за обумовленою ОСОБА_6 адресою, а саме: Київська область, Бориспільський район, неподалік села Артемівка, біля залізничного переїзду.

У подальшому, приблизно о 15.00 год. 22 липня 2020 року, невстановлена досудовим розслідуванням особа, будучи виконавцем зазначеного злочину, діючи за доведеним ОСОБА_6 злочинним планом дій, перебуваючи за адресою: Київська область, Бориспільський район, неподалік села Артемівка, біля залізничного переїзду, дочекалась, коли поруч з ним проїжджав автомобіль «Toyota Cаmry» д.н.з. НОМЕР_1 . Переконавшись, що за кермом зазначеного автомобіля перебуває саме ОСОБА_7 , вказана вище особа застосувала вогнепальну зброю промислового виробництва КНВО «Форт» та здійснила не менше 8 прицільних пострілів в область голови ОСОБА_7 , завдавши ОСОБА_7 , тілесні ушкодження у вигляді кульового вогнепального проникаючого ушкодження голови з ушкодженням головного мозку. Згідно лікарського свідоцтва про смерть № 329 від 23.07.2020 року, від вказаних ушкоджень голови, ОСОБА_7 помер на місці події.

Таким чином, ОСОБА_6 , своїми злочинними діями, які виразились в організації умисного протиправного заподіяння смерті іншій людині, вчинене з корисливих мотивів на замовлення, вчинив кримінальне правопорушення (злочин), передбачений ч.3 ст.27, п.п.6, 11 ч.2 ст.115 КК України.»

В межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001481 відносно ОСОБА_6 10.09.2020 складено повідомлення про підозру, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.27, п.п.6, 11 ч.2 ст.115 КК України, яке не вручено останньому у передбачений Кримінально-процесуальним кодексом України.

В матеріалах досудового розслідування, які надані захиснику ОСОБА_6 адвокату ОСОБА_5 відсутнє повідомлення про підозру, як відсутній документ про вручення повідомлення про підозру ОСОБА_6 чи членам його сім`ї чи близьким родичам.

А з огляду на викладене, останній не набув статусу підозрюваного, але відносно нього вже вчинені процесуальні дії, зокрема, оголошено в розшук як підозрюваного у злочині, отримано дозвіл на його затримання як підозрюваного у злочині.

Вважає, що такі дії правоохоронних органів суперечать діючому КПК України, з процесуальних документів не зрозуміло обґрунтованість підозри у вчиненні злочину передбаченого ч.3 ст.27, п.п.6, 11 ч.2 ст.115 КК України та порушено порядок вручення повідомлення про підозру ОСОБА_6 , що в сукупності дає підстави для скасування такого повідомлення про підозру через порушення норм чинного КПК України щодо процедури його вручення, оскільки оскаржуване повідомлення про підозру слідчим не вручено взагалі, а також відсутні докази обґрунтованості даного повідомлення про підозру.

Захисник у судовому засіданні зазначає, що в основу обґрунтованості підозри не може бути покладено протокол огляду місця події, протоколи допиту свідків. Вважає, що протокол огляду місця події фіксує лише факт виявлення обставин, які були на місці події. В протоколах допиту свідків відсутні відомості про ОСОБА_6 , протокол впізнання був проведений вже після повідомлення про підозру. Більше того, повідомлення про підозру була вручена безпосередньо ОСОБА_6 10 листопада 2022 року, а перед цим була вручена його матері.

Слідчий вважає, що підозра складена відповідно до вимог КПК України, повідомлення про підозру була вручена спочатку батькам, а потім самому підозрюваному. В матеріалах кримінального провадження є допити свідків, які вказують на наявність конфлікту між підозрюваним та потерпілим, що були спроби замовлення вбивства, тому просить відмовити у задоволенні скарги..

Прокурор зазначає, що про обґрунтованість підозри свідчать покази ОСОБА_8 , також є свідки, які вказують про наявність конфліктної ситуації між вказаними особами, тому просить відмовити у задоволенні скарги.

Заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали скарги, матеріали кримінального провадження №0001481, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура (стаття 2 КПК України).

Згідно ч.1 ст.9 КПК України, під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Відповідно до п.10 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржено повідомлення слідчого, дізнавача, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником.

З огляду на те, що ОСОБА_6 повідомлено про підозру 10.09.2020 року, а скарга надійшла до суду 09.11.2022, зважаючи, що станом на день звернення до суду зі скаргою та на момент її розгляду кримінальне провадження не закрито, обвинувальний акт до суду не направлено, то захисником, дотримано вимог п.10 ч.1 ст.303 КПК України щодо можливості оскарження повідомлення про підозру після спливу двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину.

Згідно п.18 ч.1 ст.3 КПК України слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні…

Відповідно до ч.3 ст.26 КПК України, слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень цим Кодексом.

Процесуальна процедура повідомлення про підозру регулюється положеннями глави 22 КПК України: порядок повідомлення про підозру передбачено ст.278, випадки повідомлення про підозру передбачені ст.276, зміст повідомлення про підозру ст.277 вказаного закону.

КПК не містить визначення терміну «підозра», проте за своєю сутністю підозра - це первісне припущення щодо причетності конкретної особи до вчинення певного кримінального правопорушення, яке згодом може бути змінене або скасоване, чим підозра відрізняється від обвинувачення, яким відповідно до визначення терміну, який міститься в пункті 13 частини 1 статті 3 КПК, є твердження про вчинення певною особою діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність, висунуте в порядку, установленому КПК.

Також, підозра повинна бути обґрунтованою, оскільки згідно з частиною 1 статті 276 КПК повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 КПК, у випадках: 1) затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення; 2) обрання до особи одного з передбачених цим Кодексом запобіжних заходів; 3) наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення.

Вимоги до змісту письмового повідомлення про підозру містить стаття 277 КПК, де визначено, що письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором. Повідомлення має містити такі відомості: 1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; 2) анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; 3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; 4) зміст підозри; 5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; 7) права підозрюваного; 8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.

Відповідно до частин 1, 4 статті 278 КПК письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень. Дата та час повідомлення про підозру, правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність невідкладно вносяться слідчим, прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Також, КПК не визначає порядку перевірки підстав для скасування повідомлення про підозру та не встановлює будь-яких норм щодо предмету судового контролю слідчим суддею такого повідомлення.

Однак ,зміст вищенаведених норм КПК вказує на те, що під час розгляду скарг на повідомлення про підозру предметом перевірки слідчого судді повинно виключно питання дотримання процесуального порядку вручення повідомлення про підозру, а також питання наявності достатніх підстав (доказів) для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення, в контексті перевірки наведених в відповідній скарзі аргументів.

Письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень. Письмове повідомлення про підозру затриманій особі вручається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання. У разі якщо особі не вручено повідомлення про підозру після двадцяти чотирьох годин з моменту затримання, така особа підлягає негайному звільненню. Дата та час повідомлення про підозру, правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність невідкладно вносяться слідчим, прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ст.278 КПК України). У випадку виникнення підстав для повідомлення про нову підозру або зміну раніше повідомленої підозри слідчий, прокурор зобов`язаний виконати дії, передбачені статтею 278 цього Кодексу. Якщо повідомлення про підозру здійснив прокурор, повідомити про нову підозру або змінити раніше повідомлену підозру має право виключно прокурор (ст.279 КПК України).

У тому разі, якщо підставою скасування повідомлення про підозру є порушення вказаних процесуальних норм, можна зробити висновок про недійсність повідомлення про підозру з моменту його (повідомлення) здійснення.

Перевірка повідомлення про підозру з точки зору обґрунтованості підозри з врахуванням положень ст.17 КПК України не входить до предмету судового розгляду, який здійснюється слідчим суддею відповідно до положень п.10 ч.1 ст.303 КПК України на стадії досудового розслідування, а може бути лише предметом безпосереднього судового розгляду кримінального провадження судом, оскільки на стадії досудового розслідування слідчий суддя не уповноважений вдаватись до оцінки отриманих слідством доказів та порядку їх отримання, давати оцінку зібраним доказам з точки зору їх допустимості, а без такої оцінки висновок щодо обґрунтованості повідомленої особі підозри неможливий.

На стадії досудового розслідування слідчий суддя може, враховуючи правову позицію ЄСПЛ щодо визначення поняття "обґрунтована підозра" як існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (п. 175 Рішення в справі "Нечипорук і Йонкало проти України"), оцінити лише достатність зібраних доказів для підозри певної особи у вчиненні кримінального правопорушення, не вдаючись до їх оцінки як допустимих.

КПК не визначає змісту поняття «обґрунтована підозра», а тому відповідно до частини 5 статті 9 КПК, належить керуватись усталеною практикою Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ), за якою «існування обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла таки вчинити злочин, однак те, що можна вважати «обґрунтованим», залежить від усіх обставин (наприклад, пункт 32 рішення ЄСПЛ у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990, пункт 175 рішення ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011).

Такий стандарт є найнижчим за рівнем переконання у кримінальному провадженні, тому факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого приходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування» (наприклад, пункт 55 рішення ЄСПЛ у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994).

В судовому засіданні встановлено, що слідчими слідчого управління ГУНП в Київській області здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні №0001481 від 22 липня 2020 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.27 п.п.6, 11 ч.2 ст.115 КК України, щодо того, що 22.07.2020 року приблизно о 16 годині 30 хвилин, невстановлена досудовим розслідуванням особа, перебуваючи за адресою: Київська область, Бориспільський район, с.Артемівка, неподалік переїзду, за допомогою невстановленої зброї умисно позбавила життя ОСОБА_7 .

Наразі підозрюваним у кримінальному провадженні є ОСОБА_6 , якому 10.09.2020 року було повідомлено про підозру і який, на думку органу досудового розслідування, вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч.3 ст.27 п.п.6, 11 ч.2 ст.115 КК України, що виразилось в організації умисного протиправного заподіяння смерті іншій людині, вчинене з корисливих мотивів на замовлення.

Зі змісту повідомлення про підозру вбачається, що така належно вручена ОСОБА_6 (10.09.2020 року у день її складання о 10 годині 27 хвилин вручена матері ОСОБА_9 для передачі ОСОБА_6 ) у відповідності до ч.1 ст.278, ч.2 ст.135 КПК України, які передбачають, що письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень, тобто у разі тимчасової відсутності особи за місцем проживання повістка для передачі їй вручається під розписку дорослому члену сім`ї особи чи іншій особі, яка з нею проживає, житлово-експлуатаційній організації за місцем проживання особи або адміністрації за місцем її роботи. У даному випадку повідомлення про підозру була вручена матері підозрюваного.

Окрім цього, 10.11.2022 року о 12 годині 15 хвилин повідомлення про підозру додатково вручена ОСОБА_6 та його захиснику ОСОБА_5 , вказане підтверджується їх підписами, й при цьому ОСОБА_6 роз`яснено права підозрюваного, передбачені статтею 42 КПК України.

Таким чином, встановлено, що ОСОБА_6 належним чином набув статусу підозрюваного у кримінальному провадженні №0001481 від 22.07.2020 року.

Зі змісту ж скарги не вбачається будь-яких доводів щодо беззаперечних обставин про відсутність складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.27 п.п.6, 11 ч.2 ст.115 КК України чи інших обставин, які б очевидно вказували на непричетність підозрюваного до кримінального правопорушення, та відсутність достатніх підстав для висновку щодо її необґрунтованості.

Загалом доводи скарги і висловлені під час судового засідання позиції скаржника стосуються питання щодо невручення повідомлення про підозри ОСОБА_10 , що спростовується матеріалами кримінального провадження. Також, захисник стверджує, про недопустимість доказів, а саме протоколу огляду місця події, оскільки вважає, що зо своєю природою він лише фіксує обставини та відсутність в протоколах допиту свідків відомостей про ОСОБА_10 , тому, вважає що підозра є необгрунтованою.

Водночас, слідчий суддя на стадії досудового розслідування для вирішення питання, зокрема, щодо достатньої обґрунтованості підозри, не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення саме вини особи у вчиненні кримінального правопорушення чи її відсутності, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення. Факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для висунення обвинувачення чи обґрунтування обвинувального вироку.

Доводи захисника спростовуються матеріалами кримінального провадження, які дослідженні слідчим суддею під час розгляду скарги, в яких містяться докази, які в сукупності переконують слідчого судді, що особа могла таки вчинити злочин а саме: протокол огляду місця події від 22.07.2020 року, протокол огляду ділянки місцевості від 22.07.2020 року, протоколом обшуку від 23.07.2020 року, протоколами огляду речей, протоколами допиту свідків від 24.07.2020 року протоколами допиту свідків від 30.07.2020 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 08.09.2020 року, висновками експертів, протоколом допиту потерпілої від 23.07.2020 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 22.07.2022 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 23.07.2020 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_14 від 23.07.2020 року, протокол допиту свідка ОСОБА_15 від 23.07.2020 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_16 від 25.07.2020 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_17 від 27.07.2020 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_18

Слідчий суддя наголошує, що існування достатніх підстав (доказів) для цілей повідомлення особі про підозру передбачає наявність доказів, які лише об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним кримінальним правопорушенням (демонструють причетність до його вчинення) і вони є достатніми, щоб виправдати подальше розслідування для висунення обвинувачення або спростування такої підозри.

В даному кримінальному провадженні є достатні підстави вважати про можливе вчинення ОСОБА_6 інкримінованого йому кримінального правопорушення.

Питання щодо наявності чи відсутності складу кримінального правопорушення в діянні та винуватості особи в його вчиненні вирішуються судом під час ухвалення вироку, тобто на стадії судового провадження (ст.368 КПК України).

Частина 1 ст.277 КПК України передбачає, що саме повинна містити підозра, однак яким чином слідчий викладає зміст підозри, то слідчий вирішує самостійно і за наявності, яких саме доказів слідчий вважає за достатнім її скласти та повідомити про це особі.

Слідчий суддя зазначає, що само по собі повідомлення ОСОБА_10 про підозру призвело лише до виникнення у нього прав та обов`язків підозрюваного, які передбачені статтею 42 КПК, та не потягнуло інших обмежень, та будь-які інші процесуальні дії та відповідні обмеження.

Як встановлено при розгляді скарги, за своїм змістом повідомлена 10.09.2020 року підозра відповідає вимогам ст.277 КПК України, при врученні повідомлення слідчим були дотримані вимоги ст.278 КПК України, повідомлення про підозру було здійснено за наявності достатніх доказів, які давали можливість дійти висновку, що ОСОБА_10 причетний до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.27 п.п.6, 11 ч.2 ст.115 КК України.

У зв`язку із вищевикладеним, слідчий суддя приходить до висновку, що при повідомлені про підозру у вказаному кримінальному провадженні слідчим були дотримані вимоги положень ст.ст.276-278 КПК України, а тому скарга захисника задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 2, 7, 276-278, 303, 304, 309, 372, 532 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Скаргу захисника - адвоката ОСОБА_5 в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 на повідомлення про підозру від 10.09.2020 року у кримінальному провадженні №0001481 від 22.07.2020 року - залишити без задоволення.

Ухвала слідчого судді протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Повний текст ухвали оголошений в приміщенні суду 16.12.2022 р. о 14 год. 45 хв.

Слідчий суддя ОСОБА_1