Справа № 589/888/23
Провадження № 1-кс/589/271/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 лютого 2023 року м.Шостка

Слідчий суддя Шосткинського міськрайонного суду Сумської області ОСОБА_1 ,

з участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчої - ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5

підозрюваного - ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Шостка клопотання слідчого СВ Шосткинського РУП Головного управління Національної поліції в Сумській області ОСОБА_7 , погоджене прокурором Шосткинської окружної прокуратури ОСОБА_3 , щодо підозрюваного ОСОБА_6

- про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, -

ВСТАНОВИВ:

До провадження слідчого судді надійшло клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюються у вчиненні злочину та в межах даного кримінального провадження вбачається наявність ризиків неналежної процесуальної поведінки з боку підозрюваного, яким не зможе запобігти більш м`який запобіжний захід.

В судовому засіданні прокурор, посилаючись на зазначені обставини, вважає наявними достатні підстави для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного, оскільки ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину за вчинення якого йому може бути призначено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 3-х до 7 років, що свідчить про те, що останній, усвідомлюючи тяжкість покарання, що загрожує йому в разі притягнення до кримінальної відповідальності, може спонукати останнього залишити місце проживання та переховуватись від органів досудового розслідування та суду. Крім того, існують ризики, що він буде незаконно впливати на свідків. Вказав, що ОСОБА_6 офіційно ніде не працює, не має постійного легального джерела прибутку, живе за рахунок випадкових заробітків, перебуває на обліку як наркозалежний та може продовжити займатися злочинною діяльністю. Прокурор стверджує, що більш м`які запобіжні заходи не забезпечать належної процесуальної поведінки останнього.

Підозрюваний та його захисник заперечували проти задоволення клопотання з мотивів недоведеності наявності ризиків у кримінальному провадженні. ОСОБА_6 вказав, що повністю визнає вину у вчиненому та бажає співпрацювати зі слідством. Зазначив, що 25.02.2022 був в м. Суми, на території артилерійського вчилища під парканом знайшов вказану зброю. Просив застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, зазначивши, що буде сумлінно виконувати покладені на нього обов`язки.

Заслухавши прокурора, захисника, підозрюваного, вивчивши матеріали за клопотанням слідчого, перевіривши його доводи, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

В провадженні Шосткинського РУП ГУНП в Сумській області перебувають матеріали об`єднаного кримінального провадження № 0000196 від 17.02.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Вирішуючи питання про наявність правових підстав та доцільність застосування щодо ОСОБА_6 найсуворішого запобіжного заходу, слідчий суддя бере до уваги наступне.

Частиною першою ст. 183 КПК України визначено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та сьомою статті 176 цього Кодексу.

Згідно п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Конвенція про захист прав людини та основоположних свобод (ст.5) втілює основоположне право людини на захист від свавільного втручання держави у її право на свободу. Тому, у кожному випадку, коли вирішується питання щодо тримання під вартою або звільнення, діє презумпція на користь звільнення.

З цього правила випливають два природних наслідки: тягар доведення обставин, що свідчать на користь утримання під вартою, завжди несе сторона обвинувачення, а будь-які обставини, щодо доведеності яких або значення яких для вирішення питання про тримання під вартою або звільнення, залишається сумнів, мають тлумачитися на користь звільнення особи.

Роль слідчого судді при оцінці вказаних обставин полягає в перевірці істинних намірів та цілей, що стоять за позбавленням особи свободи, відповідності цих цілей та намірів вимогам закону, та, у випадку встановлення відсутності законних підстав для тримання особи під вартою, - прийняття рішення про звільнення особи з-під варти.

Така перевірка відбувається за правилами національного законодавства, які міститься в положеннях ст.ст. 177, 178, 183 КПК України.

Так, виходячи з вищенаведених норм закону, насамперед слідчий суддя, вирішуючи питання про законність тримання особи під вартою, має вирішити питання, чи існують підстави для "розумної підозри" щодо причетності підозрюваного до вчинення злочину. А згідно ст. 177, 178 КПК України наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою злочину повинна бути підтверджена вагомими доказами.

При цьому слід зазначити, що у випадку, якщо відносно особи ставиться питання про застосування винятково суворого запобіжного заходу, то слідчий суддя повинен приділити особливу увагу оцінці вагомості доказів вчинення нею злочину.

ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Згідно змісту підозри, ОСОБА_6 у невстановлений час, за невстановлених під час досудового розслідування обставин, маючи злочинний умисел, спрямований на незаконне придбання та зберігання вогнепальної зброї та бойових припасів, всупереч передбаченому законом порядку, не маючи передбаченого законом дозволу, придбав:

- автомат Калашникова № НОМЕР_1 , 1988 року випуску, калібру 5,45 мм;

- пістолет Макарова НОМЕР_2 , 1969 року випуску, калібру 9 мм;

- вісім патронів калібру 9 мм;

- двісті тридцять п`ять патронів калібру 5,45 мм;

- сто шістдесят вісім патронів калібру 9 мм, які, діючи умисно, переніс до гаражного приміщення № НОМЕР_3 в гаражному кооперативі «Рубін» поблизу вул. Прорізна в м. Шостка, Сумської області, де незаконно зберігав.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні вказаного злочину підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: протоколом обшуку гаражу № НОМЕР_3 , який знаходиться в гаражному кооперативі «Рубін» вул. Прорізна в м. Шостка Сумської області, в ході якого було вилучено: автомат Калашникова № НОМЕР_1 , 1988 року випуску, калібру 5,45 мм, пістолет Макарова НОМЕР_2 , 1969 року випуску, калібру 9 мм, сто сімдесят шість патронів калібру 9 мм та сто вісімдесят патронів калібру 5,45 мм., речовими доказами, іншими матеріалами провадження у їх сукупності, а також безпосередньо поясненнями самого підозрюваного, наданими в судовому засіданні під час розгляду вказаного клопотання.

В клопотанні слідчий зазначив, що обгрунтованість підозри підтверджується допитом свідків; допитом підозрюваного ОСОБА_6 , який надав покази за яких обставин він вчинив вказане кримінальне правопорушення. Разом з тим, до клопотання не додано протоколів допитів свідків, а з наданих матеріалів і з виступу прокурора в засіданні вбачається, що підозрюваний слідчому показів взагалі не надавав.

Обов`язковими, передбаченими ст. 177, 183, КПК України, підставами застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є наявність ризиків неналежної процесуальної поведінки, яким не може запобігти більш м`який запобіжний захід.

Виходячи зі змісту вказаних норм закону, а також практики Європейського суду з прав людини, зокрема рішення «Клішин проти України», наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.

Висновки слідчого та прокурора у клопотанні щодо наявності ризиків мають бути належно обґрунтовані, зроблені за результатами сукупного аналізу характеру злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців, стану здоров`я, матеріального стану), поведінки під час розслідування злочину (наявність або відсутність спроб ухиляння від органів влади), способу життя взагалі, способу самозабезпечення.

Обґрунтування неможливості запобігти ризикам, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, також повинна бути обумовлена достатніми даними. Достатні дані при цьому повинні бути не уявними або ж припустимими, а конкретними, визначеними, необхідними, підтвердженими відповідними доказами.

Проте, вказані вимоги закону залишилися поза увагою слідчого та прокурора.

Як зазначив прокурор у судовому засіданні, а слідчий у клопотанні, у даному кримінальному провадженні наявні ризики того, що ОСОБА_6 може: вчинити інший злочин; незаконно впливати на свідків; ухилятися від органу досудового розслідування та суду, і цим ризикам, на переконання слідчого і прокурора, не зможуть запобігти більш м`які запобіжні заходи.

Разом з тим, такі висновки залишись належним чином не обґрунтовані, а тому слідчий суддя не може у повному обсязі з ними погодитися.

Так, наявність ризику, що підозрюваний може впливати на свідків у кримінальному провадженні завжди повинна бути підтверджена даними, що чітко вказують на психологічний чи то фізичний тиск і джерело такого доказу повинно бути безумовним.

Це випливає з висновку, який міститься у рішенні «Москаленко проти України», в якому Європейський суд з прав людини вказав, що ризик того, що заявник примушуватиме свідків, потерпілих давати неправдиві показання, має вимірюватися наявністю достатніх підтверджуючих даних.

Твердження ж у клопотанні щодо можливого впливу підозрюваного на свідків, інших осіб у даному кримінальному провадженні жодним чином не вмотивовані.

І, як зазначалось, жодних доказів, які б вказували на наявність свідків у вказаному кримінальному провопорушенні, слідчому судді не надано.

Не є мотивованими посилання слідчого і прокурора на те, що у кримінальному провадженні існує такий ризик можливого ухилення підозрюваного від слідства та суду, якому не зможе запобігти жодний запобіжний захід, крім як тримання під вартою.

При цьому слідчий суддя бере до уваги те, що ознаками наявності такого ризику можуть бути: неявка за викликами до органів досудового розслідування; відсутність постійного місця проживання; підбурювання співучасників до втечі; висловлювання самого підозрюваного про намір втечі; факти втечі від органів досудового розслідування та суду в минулому у справах про раніше вчинені злочини тощо.

В свою чергу під час судового засідання прокурором не було наведено даних, які б свідчили про існування таких обставин.

Навпаки, у судовому засіданні з`ясовано, що ОСОБА_6 під час обшуку вказував працівникам поліції де саме зберігаються зброя та набої, сприяючи у проведенні вказаної слідчої дії.

Крім того, при оцінці критеріїв ризику втечі, суд бере до уваги дані про особу підозрюваного, а саме те, що він раніше не судимий, має постійне місце проживання, має стійкі соціальні зв`язки (сестру, тітку, племінників, які мешкають у м. Шостка), даних про негативну характеристику не має. Про перебування підозрюваного на замісній терапії - відомо лише з його слів, відповідного підтвердження цього слідчим не надано.

Таким чином, ризик ухилення підозрюваного від слідства та суду є незначним.

Тяжкість злочину, на яку посилається слідчий та прокурор, не є достатньою підставою, яка б свідчила про наміри підозрюваного ухилитися від слідства та суду і давала б підстави вважати наявними виключні підстави для обмеження свободи підозрюваного, оскільки ступінь ризиків має оцінюватися в сукупності з іншими конкретними, необхідними, підтвердженими даними про спроби підозрюваного вчиняти дії, спрямовані на протидію досудовому розслідуванню.

Слідчий суддя приходить до висновку, що вказаному ризику, дієво зможе запобігти інший більш м`який запобіжний захід, який не є виключним за своєю суворістю, проте який за своїм характером обмежить можливість підозрюваного вільно пересуватися та контактувати з суспільством.

На переконання суду адекватним та ефективним механізмом у цій справі буде запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Відповідно, виходячи з вищезазначеного, клопотання слідчого підлягає задоволенню частково: у застосуванні щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слід відмовити та застосувати щодо нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Керуючись ст. 176-178, 183, 181,376 КПК України слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання - задовольнити частково.

В задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_6 відмовити.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту заборонивши без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді, суду залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , цілодобово, крім випадків невідкладної медичної допомоги та необхідності перебування в укритті під час повітряної тривоги.

Покласти на підозрюваного наступні обов`язки:

1) прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за першою вимогою;

2) утримуватись від спілкування зі свідками, окрім необхідності проведення одночасних допитів;

3) здати на зберігання до Шосткинського РУП Головного управління Національної поліції в Сумській області свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інщі документи, що дають право на виїзд з України (за наявності);

4) повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання.

ОСОБА_6 негайно доставити до місця проживання і звільнити з під варти.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ст. 181 КПК України працівники органу поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків.

Копію ухвали для виконання передати до органу поліції за місцем проживання підозрюваного.

Строк дії ухвали визначити до 18 квітня 2023 року.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Сумського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Шосткинського міськрайонного суду

Сумської області ОСОБА_1