Справа № 724/2278/22
Провадження № 1-кп/724/123/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 листопада 2022 року Хотинський районний суд Чернівецької області в складі:

головуючого судді: ОСОБА_1

за участі:

секретаря судових засідань: ОСОБА_2

прокурора Дністровської окружної прокуратури: ОСОБА_3 обвинуваченого: ОСОБА_4

захисника: ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Хотин Чернівецької області кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000216 від 09.09.2022 року відносно ОСОБА_6 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Хотинським районним судом Чернівецької області розглядається кримінальне провадження щодоОСОБА_6 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

29 вересня 2022 року відносно обвинуваченого ОСОБА_6 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, а саме до 27 листопада 2022 року, з правом внесення застави у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 49620 грн.
В судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження відносно обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 днів, з можливістю відповідно до ч.3 ст.183 КПК України внесення застави у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 49620 грн, з покладанням обов`язків, передбачених ст.194 КПК України. Клопотання обгрунтовує наявністю ризиків, передбачених ст.177 КПК України, а саме: можливість переховуватися обвинуваченого від органів досудового розслідування і суду, з тих підстав, що обвинувачений обізнаний про міру покарання у виді позбавлення волі за злочин в якому обвинувачується; вчинити інше кримінальне правопорушення, так як будучи раніше судимим за вчинення умисного корисливого злочину маючи не зняту та не погашену судимість, на шлях виправлення не став, повторно, в короткий проміжок часу вчинив умисний корисливий злочин під час дії іспитового строку. Крім того, ОСОБА_6 не працевлаштований, не одружений, на утриманні неповнолітніх дітей не має, за місцем проживання на останнього надходили неодноразові скарги від односельчан щодо його неадекватної поведінки, що свідчить про відсутність у нього міцних соціальних зв`язків за місцем проживання як стримуючих факторів та доволі негативну репутацію. Обрання до обвинуваченого запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою є недоцільним.
Обвинувачений ОСОБА_6 в судовому засіданні просив змінити йому запобіжний захід на більш м`який у виді домашнього арешту, оскільки від суду та правоохоронних органів не переховувався, а постійно знаходився за місцем свого проживання до його затримання.
Захисник обвинуваченого ОСОБА_6 адвокат ОСОБА_5 просив відмовити у задоволенні клопотання прокурора та обрати обвинуваченому ОСОБА_6 більш м`який запобіжний захід ніж тримання під вартою, оскільки обґрунтованих підстав для обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою прокурором не наведено.
Суд, вислухавши думку учасників судового процесу, дослідивши матеріали клопотання, приходить до наступного висновку.
Відповідно до ч.1 ст.331 КПК України суд під час судового розгляду за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.
Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.
До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
Згідно ч.2 ст.331 КПК України вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.
При вирішенні питання щодо доцільності продовження тримання обвинуваченого ОСОБА_6 під вартою суд виходить з наступного.
Згідно вимог ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу, зокрема, є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать, зокрема, про наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
При обрані заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді тримання під вартою, суд виходив з того, що наявні ризики передбачені ст.177 КПК України стосовно обвинуваченого ОСОБА_6 , а саме: можливість переховуватися обвинуваченого від органів досудового розслідування і суду; вчинити інше кримінальне правопорушення.
В даному випадку строк дії ухвали суду про застосування щодо ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою закінчується 27 листопада 2022 року, розгляд справи по даному провадженню не завершено. Отже, наразі доцільно розглянути питання про продовження такого запобіжного заходу.
Оцінюючи вірогідність існування наведених прокурором у клопотанні ризиків, суд виходить із положень ст.178 КПК України та усталеної практики Європейського суду з прав людини, відповідно до яких, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм більш м`якими запобіжними заходами, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу злочину та особистості обвинуваченого (його характеру, маральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки обвинуваченого під час розслідування кримінального провадження (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади), поведінки обвинуваченого під час попередніх розслідувань.
Так, згідно матеріалів клопотання та матеріалів, що характеризують обвинуваченого ОСОБА_6 , останній на обліку у лікаря психіатра та нарколога не знаходиться. Згідно характеристики Недобоївської сільської ради від 09.09.2022 року на обвинуваченого, останній проживає сам без реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем проживання характеризується задовільно, проте на останнього надходили неодноразові скарги від односельчан щодо його неадекватної поведінки; не працевлаштований, не одружений. Крім того, ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні тяжкого умисного корисливого кримінального правопорушення, раніше був судимий за вчинення умисного кримінального правопорушення, судимість за яке не знята та не погашена.
Враховуючи наведені в матеріалах провадження факти, відомості, що характеризують особу обвинуваченого, тяжкість покарання, що може загрожувати обвинуваченому у разі визнання його винним у вчиненні тяжкого злочину, а також про існування ризиків, які зазначені прокурором у клопотанні, зокрема, переховуватися від органів досудового розслідування та суду; вчиняти інші кримінальні правопорушення, суд приходить до висновку, що є достатні підстави вважати, що більш м`який запобіжний захід ніж тримання під вартою, не зможе запобігти вищезазначеним ризикам.
Будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, для застосування стосовно обвинуваченого ОСОБА_6 більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, на який наполягав захисник обвинуваченого, в судовому засіданні не встановлено та стороною захисту не надано.
Таким чином, у зв`язку з необхідністю уникнення ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України та враховуючи обставини, передбачені статтею 178 КПК України, суд приходить до висновку про необхідність продовження строку тримання під вартою ОСОБА_6 на 60 днів.
Також, враховуючи обставини кримінального провадження, суд вважає за необхідне, відповідно до ст.182 КПК України, визначити обвинуваченому ОСОБА_6 заставу в розмірі 20 (двадцяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.
Крім цього суд, застосовуючи до обвинуваченого ОСОБА_6 альтернативний запобіжних захід у вигляді застави, який може бути ним внесений у будь-який момент, вважає за необхідне відповідно до ст.194 ч.5 КПК України покласти на нього ряд обов`язків.
Керуючись ст.ст.177, 178, 331, 372, гл.18 КПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_6 задовольнити.
Продовжити обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів, тобто до 20 січня 2023 року включно.
Визначити ОСОБА_6 розмір застави в розмірі 20 (двадцяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 49620 (сорок дев`ять тисяч шістсот двадцять) гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною чи юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок UA0008745; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26311401, Банк отримувача ДКСУ, м. Київ, Код банку отримувача (МФО) 820172, до спливу терміну тримання під вартою.
Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу в розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.
В разі внесення застави, покласти на обвинуваченого ОСОБА_6 обов`язки, передбачені ст.194 КПК України, а саме: з`являтись на першу вимогу до прокурора чи суду; не відлучатись з населеного пункту в якому він проживає без дозволу прокурора чи суду; повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.
Строк дії обов`язків, покладених судом, визначити до 20 січня 2023 року.
Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу із відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок Хотинського районного суду Чернівецької області коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово прокурора та Хотинський районний суд Чернівецької області.
У разі внесення застави та з моменту звільнення з-під варти у зв`язку із внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.
Ухвала може бути оскаржена до Чернівецького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Суддя ОСОБА_1