Справа № 953/4631/22
н/п 1-кс/953/1420/23
УХВАЛА
"22" лютого 2023 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
21 лютого 2023 року о 09:03 год. до Київського районного суду м. Харкова надійшло вказане клопотання слідчого, в якому він просить накласти арешт на майно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: 1/1 частку квартири за адресою АДРЕСА_1 .
Досудовим розслідуванням установлено, що згідно із наказом генерального директора КНП «ОЦО» ОСОБА_7 № 994-ОС від 30.09.2019 ОСОБА_5 переведено з 01.10.2019 з посади начальника планово-економічного відділу КНП «ОЦО» на посаду заступника генерального директора цього ж комунального підприємства та відповідно до ч. 3 ст. 18 КК України, є службовою особою, яка постійно обіймає посаду, пов`язану з виконанням організаційно-розпорядчих функцій, а також виконує адміністративно-господарські функції.
У 2021 році, в невстановлений слідством день, ОСОБА_5 , діючи умисно, з корисливих мотивів, зловживаючи своїм службовим становищем з метою заволодіння коштами обласного бюджету, вступила у злочинну змову з ОСОБА_6 та невстановленими на даний час в ході досудового розслідування особами, вчинила злочин при наступних обставинах.
Так, 19.10.2020 заступником голови Харківської обласної ради затверджено фінансовий план КНП «ОЦО» відповідно о якого у 2021 році заплановано закупівлю медичного обладнання Код рядка 3260 «Придбання (створення)» основних засобів на загальну суму 31183000 грн., серед яких: бронхоскоп санаційний вартістю 120000 грн, УЗД апарат мобільний вартістю 600000 грн, портативний УЗД апарат з двома датчиками (лінійний та конвексний) для виконання провідникової анестезії, вартістю 500 000 грн, комп`ютерний томограф вартістю 10000000 грн, гематологічний аналізатор вартістю 406 000 грн, мікротом ротаційний РМ60 вартістю 570000 грн., станція заливки в парафін ЕС5 вартістю 180 000 грн.
В період з 07.06.2021 по 26.11.2021 ОСОБА_5 реалізуючи злочинний умисел, спрямований на заволодіння коштами обласного бюджету, використовуючи свої повноваження голови тендерного комітету, надавала членам тендерного комітету КНП «ОЦО» заздалегідь підготовлені ОСОБА_6 від імені підконтрольній останньому та афілійованих з ним суб`єктів господарювання комерційні пропозиції щодо вартості вказаного медичного обладнання. Після чого до фінансового та річного плану закупівель КНП «ОЦО» вносились зміни щодо необхідності придбання медичного обладнання та зазначення завищеної вартості на вказане обладнання.
В подальшому з метою реалізації загального з ОСОБА_5 злочинного умислу ОСОБА_6 , діючи умисно, з корисливих мотивів, виконуючи свою роль у злочинній змові, склав від імені афілійованих суб`єктів господарювання тендерну документацію для участі у закупівлі КНП «ОЦО» медичного обладнання, з визначеною ОСОБА_5 ціною, а з метою з метою придання законності процедурі тендерної закупівлі та забезпечення у ній перемоги обговорених з ОСОБА_5 суб`єктів господарювання, склав від імені інших афілійованих суб`єктів господарювання, що також приймали участь у закупівлі КНП «ОЦО» медичного обладнання, тендерну документацію з завідомо вищою вартістю предметів закупівлі, та направляв її до тенетного комітету КНП «ОЦО».
ОСОБА_5 , в свою чергу, продовжуючи реалізацію злочинного умислу, забезпечувала прийняття тендерним комітетом КНП «ОЦО» рішення про визначення переможцем підконтрольних та афілійованих з ОСОБА_6 суб`єктів господарювання які вказували в поданих документах найнижчу ціну.
В подальшому після поставки на адресу КНП «ОЦО» медичного обладнання та проведення оплати ОСОБА_6 , реалізуючи злочинний умисел, здійснював зняття грошових коштів у готівковій формі, які розподіляв між ОСОБА_5 та іншими невстановленими на даний час в ході досудового розслідування особами у розмірах і за обставин, невстановлених досудовим розслідуванням.
Внаслідок злочинної діяльності ОСОБА_5 та ОСОБА_6 та невстановлених досудовим розслідуванням осіб заволоділи бюджетними грошовими коштами Харківської обласної Державної адміністрації на загальну суму 5518854грн. 80 коп., спричинивши Харківській обласній Державній адміністрації матеріальну шкоду в особливо великому розмірі, так як вказана сума у шістсот і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян (528 600 грн), встановлений на момент вчинення злочину.
19.12.2022 ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Харкова, громадянину України, який проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст. 27, ч.ч. 3, 4 ст. 191 КК України, тобто у заволодінні чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчинене повторно, за попередньою змовою групою осіб, у великих розмірах.
Відповідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта (довідка №322653310) від 13.02.2023 ОСОБА_6 належить на праві приватної власності 1/1 частка квартири за адресою АДРЕСА_1 .
Генеральним директором КНП «ОЦО» заявлено позовну заяву (в порядку ст. 128 КПК України) щодо стягнення на користь КНП «Обласний центр онкології» матеріальної шкоди, заподіяної кримінальним правопорушенням у розмірі 5518854 грн. 80 коп.
На підставі викладено відповідно до пункту 4 статті 170 КПК України з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, орган досудового розслідування вважає за необхідне застосування під час досудового розслідування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна.
У судове засідання слідчий не з`явився, повідомлений судом у встановленому законом порядку, надав до суду заяву, в якій просить розглянути клопотання про арешт майна за його відсутності, та клопотання підтримав в повному обсязі.
Неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання.
Підозрюваний ОСОБА_6 як власник майна, у судове засідання не викликався, на підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, з метою забезпечення арешту майна.
19.12.2022 ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень злочинів, передбачених ч.5 ст. 27, ч.ч. 3, 4 ст. 191 КК України.
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 цього Кодексу, а саме: запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).
Згідно ч. 6 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.
Враховуючи положення ст. 2, ст. 7, ст. 170, ч. 2 ст. 173 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав до задоволення клопотання, як того вимагає ч. 2 ст. 173 КПК України, оскільки стороною обвинувачення доведено, що накладання арешту на квартиру підозрюваного ОСОБА_6 забезпечить цивільний позов КНП «ОЦО» у даному кримінальному провадженні, а тому клопотання підлягає задоволенню в межах заявлених вимог в сумі 5518854,80 грн.
Слідчий суддя вважає розумним та співрозмірним обмеження права власності підозрюваного ОСОБА_6 завданням кримінального провадження при застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження у вигляді накладення арешту на належне йому майно.
Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170 173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
Відповідно до ст. 175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а особами які не були присутні при проголошенні ухвали в той же строк з моменту отримання копії цієї ухвали.

Слідчий суддя - ОСОБА_1