печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 грудня 2022 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

захисника ОСОБА_3 ,

прокурора ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві провадження за скаргою захисника ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_5 , на повідомлення про підозру від 12.07.2022 у кримінальному провадженні №0000313, -

ВСТАНОВИВ:

08.11.2022 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшла скарга захисника ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_5 , на повідомлення про підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209 КК України у кримінальному провадженні № 0000313 від 21.04.2022.

Скарга мотивована тим, що повідомлення про підозру ОСОБА_5 складено без відповідних на те підстав. Захисник зазначає, що за результатами аналізу тексту повідомлення про підозру та матеріалів кримінального провадження, наданих на її обґрунтування, стороною захисту встановлено, що формулювання письмового повідомлення про підозру не свідчить про наявність ознак інкримінованих кримінальних правопорушень, разом з тим, у провадженні не існує доказів, які б підтверджували підозру. Одночасно повідомлення про підозру є таким, що вручено з порушенням процесу (порядку) здійснення повідомлення про підозру.

У зв`язку з чим, сторона захисту вважає, що повідомлення про підозру ОСОБА_5 є необґрунтованим, не містить достатніх доказів на її підтвердження, складеним та врученим з процесуальними порушеннями, та таким, що підлягає скасуванню.

В судовому засіданні захисник просив задовольнити скаргу в повному обсязі, посилаючись на викладені в ній обґрунтування.

Прокурор у судовому засіданні заперечив щодо задоволення скарги, зазначивши, що зв`язок підозрюваної з вчиненими кримінальними правопорушеннями та обґрунтованість повідомленої підозри повністю підтверджується наявними у кримінальному проваджені доказами, серед яких документальні відомості вилучені під час проведення обшуків, висновки спеціалістів, висновки судової економічної експертизи щодо наявності збитків та ін.

Згідно норми ч. 4 ст. 107 КПК України, під час розгляду скарги слідчим суддею, здійснювалась фіксація за допомогою технічних засобів.

Вивчивши скаргу, дослідивши матеріали провадження, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення в межах заявлених вимог, приходить наступного висновку.

В судовому засіданні встановлено, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000313 від 21.04.2022 за фактами вчинення злочинів, передбачених ч. 3, ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209, ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 366 КК України.

12.07.2022 старшим слідчим в особливо важливих справах Головного слідчого управління Національної поліції України підполковником поліції ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 0000313 від 21.04.2022 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209 КК України.

Згідно з положеннями п. 10 ч.1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскарженні повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником.

Відповідно до статті 276 КПК України, повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, зокрема за наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення.

Статтею 277 КПК України визначено, що письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором.

Повідомлення має містити такі відомості: прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; зміст підозри; правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; права підозрюваного; підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.

Статтею 278 КПК України чітко регламентовано порядок вручення письмового повідомлення про підозру. Зокрема, відповідно до ч. 1 ст. 278 КПК України, письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Як вбачається з матеріалів справи, повідомлення про підозру ОСОБА_5 було здійснено в порядку, передбаченому КПК України, оскільки, складено та вручено у порядку визначеному законом, а зміст такого повідомлення відповідає вимогам ст. 277 КПК України.

Для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, доведення чи не доведення винуватості особи, з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

За визначенням Європейського суду з прав людини «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йде мова у статті 5 § 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин».

Так, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

При цьому слідчий суддя зазначає, що обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини. Так, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Крім того, слід наголосити, що відповідно до ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, що передбачені КПК України.

Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених КПК України (ч. 2 ст. 22 КПК України).

Доводи сторони захисту з приводу необґрунтованої підозри відносно ОСОБА_5 не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні, а долучені прокурором докази, на переконання слідчого судді, вказують на вірогідну причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого їй злочину, при цьому таке цілком узгоджується і з практикою Європейського суду з прав людини, який неодноразово зазначав, що наявність «обґрунтованої підозри» у вчиненні правопорушення передбачає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що зазначена особа могла вчинити правопорушення/рішення Європейського суду з прав людини у справі «Волох проти Польщі».

Поряд з цим, варто зазначити, що слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема дослідувати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити чи наявна причетність підозрюваної особи до вчинення кримінальних правопорушень, які їй інкримінуються.

У кримінальному провадженні продовжується досудове розслідування, проводяться необхідні слідчі дії, які необхідно вчинити органу досудового розслідування для встановлення обставин кримінального правопорушення, на підтвердження або спростування причетності ОСОБА_5 до кримінального правопорушення, у якому їй повідомлено про підозру.

Водночас, матеріали скарги захисника не містять жодного доказу щодо процесуального порушення порядку повідомлення про підозру ОСОБА_5 , а тому скарга не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 9, 22, 26, 276-278, 303-307, 309 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу - залишити без задоволення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1