Справа № 611/890/21
Провадження № 1-кп/175/41/22
Ухвала

Іменем України

20 лютого 2023 року

Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

при секретареві ОСОБА_2 ,

за участю сторін: прокурора ОСОБА_3 (в залі суду),

захисника ОСОБА_4 (в залі суду),

обвинуваченого ОСОБА_5 (в режимі відеоконференції),

розглянувши у відкритому судовому засіданні у смт. Слобожанське кримінальне провадження № 0000456 відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився у с. Новодмитрівка Барвінківського району Харківської області, громадянина України,

обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.309, ч.2 ст.307 КК України,

встановив:

15.02.2023 року на електронну пошту суду надійшло клопотання прокурора ОСОБА_6 від 14.02.2023 року про продовження обвинуваченому ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів. Клопотання обґрунтоване наявністю ризиків, передбачених пунктами 1, 5 ч.1 ст.177 КПК України, які, на її переконання, до цього часу не змінилися та перешкоджають застосуванню інших (альтернативних) видів запобіжних заходів. При оголошенні перерви у судовому засіданні для повторного виклику свідка сторони обвинувачення, прокурор ОСОБА_3 підтримала вказане клопотання.

Захисник заперечував проти задоволення клопотання прокурора та зазначив, що незабезпечення стороною обвинувачення можливості допиту свідка та тяжкість покарання, не є безумовними підставами для подальшого тримання його підзахисного під вартою, тоді як домашній арешт зможе забезпечити належне виконання ОСОБА_8 процесуальних обов`язків.

Обвинувачений підтримав позицію свого захисника.

Обсудивши клопотання у нарадчій кімнаті, суд приходить до наступного Відповідно до ч.1 ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. За приписом частини 3 цієї статті… до спливу продовженого строку, суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Частина 2 статті 177 КПК України передбачає, що підставою запобіжного заходу є… наявність ризиків, які дають достатні підстави… суду вважати, що… обвинувачений… може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно зі ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, …суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання винуватою у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого ця особа обвинувачується.

Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) у своїй практиці наголошує, що при вирішенні питання… продовження запобіжного заходу у вигляді тримання особи під вартою, висновки про ступінь ризиків і неможливість запобігання їм більш м`яким запобіжним заходом, мають бути зроблені за результатами з`ясування обставин злочину і особи… обвинуваченого.

Під час судового провадження до обвинуваченого ОСОБА_9 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, дія якого неодноразово продовжувалася, останній раз строком до 26.02.2023 року.

У своїй попередній ухвалі суд посилався на наявність одного ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України.

Цей ризик, який на переконання суду не зменшився та є реальним, з урахуванням обставин вчинення інкримінованих кримінальних правопорушень, одне з яких відноситься до умисного тяжкого злочину, пов`язаного з незаконним обігом наркотичних засобів, має оцінюватися в сукупності з відомостями про характер особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню.

Тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_7 , у разі доведення його винуватості, не є самостійною підставою для утримання його під вартою, проте є суттєвим елементом при оцінюванні ризику переховування від суду (рішеннях у справах «Бекчиєв проти Молдови», «Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»).

З огляду на викладене та з урахуванням визначеної дати наступного судового засідання 29.03.2023 року, беручи до уваги наявність вказаного ризику і продовження на території України строку дії воєнного стану, клопотання прокурора є обґрунтованим.

Зазначені обставини не дозволяють застосувати до обвинуваченого альтернативні (інші) види запобіжних заходів, які, на переконання суду, не здатні забезпечити його належну процесуальну поведінку, а тому клопотання захисника про зміну запобіжного заходу на домашній арешт не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.331, 369 КПК України, суд -

ухвалив:

У судовому провадженні оголосити перерву до 14.00 години 29.03.2023 року. Резервними днями судових засідань визначити 04.04.2023 року о 12.00 годині та 06.04.2023 року о 12.00 годині.

Клопотання прокурора ОСОБА_6 від 14.02.2023 року про продовження ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Запобіжний захід, обраний обвинуваченому ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою строком до 26.02.2023 року, - продовжити на 60 днів, тобто до 20.04.2023 року.

Клопотання захисника ОСОБА_10 про зміну запобіжного заходу на домашній арешт залишити без задоволення.

Копію ухвали вручити прокурору ОСОБА_3 і захиснику, для відома направити обвинуваченому і начальнику ДУ «Харківський слідчий ізолятор».

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1