04.04.23 Справа № 469/367/23
1-кс/469/57/23
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
04 квітня 2023 року смт.Березанка
Слідчий суддя Березанського районного суду Миколаївської області ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2
встановила:
Прокурор 03 квітня 2023 року звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, яке є речовими доказами у кримінальному провадженні, а саме:
- ніж з лезом довжиною 17 см., середньою висотою леза 2.5см., рукояткою з пластику, який перебуває в шкіряному чохлі, тобто предмет, зовні схожий на холодну зброю.
- два набої калібру 5,45мм з маркуванням НОМЕР_1 .
Прокурор посилається на те, що зазначене у клопотанні майно є предметами вчинення кримінального проавопорушення .
У судове засідання прокурор не з"явився, надав заяву про розгляд клопотання без його участі у зв"язку із зайнятістю, просив клопотання задовольнити.
Володілець майна ОСОБА_4 у судове засідання не з"явився, надав заяву про розгляд клопотання без його участі, проти задоволення клопотання не заперечує.
За таких обставин слідчий суддя вважає можливим розгляд клопотання без участі осіб, які не з"явились у судове засідання, оскільки це не порушує прав учасників кримінального провадження.
Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
За змістом ч.ч.2, 3 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів, якщо майно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу), слідчий суддя, зокрема, суд повинен враховувати:
- правову підставу для арешту майна;
- можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні;
- розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;
- наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб;
- необхідність такого арешту та наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.
Враховуючи наявність обставин, що свідчать про існування на час розгляду клопотання обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, вказаного у клопотанні, а саме у незаконному носінні холодної зброї (ч.2 ст.263 КК України), що підтверджується протоколом огляду місця події від 31 березня 2023 року (а.с.9-14), слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність підстав для арешту вилученого ножа, який відповідає критеріям ст.98 КПК України та в силу своїх якостей може бути знищений чи відчужений без застосування арешту, а тому клопотання у цій частині підлягає задоволенню.
Власник майна не позбавлений права на звернення до слідчого судді у порядку ч.1 ст.174 КПК України з клопотанням про скасування арешту майна, якщо в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Відповідно до ч.1 ст.173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.
Другим реченням частини сьомої статті 237 КПК України передбачено, що предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Таке майно не вважається тимчасово вилученим.
Як вбачається з матеріалів клопотання, вилучені патрони, на зберігання яких ОСОБА_4 не мав дозволу, належать до предметів, які вилучені законом з обігу, а тому вони не можуть вважатися тимчасово вилученим майном і не потребують обов`язкового накладення на нього арешту слідчим суддею, оскільки не можуть бути повернені особі, у якої їх вилучено, в силу закону.
Відповідний правовий висновок про те, що вилучене майно, яке належить до предметів, які вилучені законом з обігу, а тому не може вважатися тимчасово вилученим майном і не потребує обов`язкового накладення на нього арешту слідчим суддею, викладено у постанові Верховного Суду від 22 вересня 2022 року у справі № 233/5393/20.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.170-173, 175, 309, 395 КПК України, слідчий суддя
п о с т а н о в и л а :
Клопотання задовольнити частково.
Копію ухвали негайно після її постановлення вручити слідчому та власнику майна, якому роз"яснити право звернутися до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна повністю або частково.
Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її постановлення.
Слідчий суддя :