Справа №295/9732/21
УХВАЛА

Іменем України

14.12.2022 року м. Житомир

Богунський районний суд м.Житомира в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

секретаря судового засідання ОСОБА_4

провівши судове засідання в місті Житомирі у кримінальному провадженні №0003016 від 04.07.2020 про обвинувачення ОСОБА_5 за ч.1 ст.121, ч.1 ст.263, ч.3 ст.309, ч.2 ст.345, ст.348 КК України

з участю учасників кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_6

обвинуваченого ОСОБА_5

захисника ОСОБА_7

В С Т А Н О В И В:

У судовому засіданні прокурор заявив клопотання, про продовження строку дії обраного обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів. В обґрунтування зазначив, що продовжують існувати ризики передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які існували на час обрання даного запобіжного заходу та відсутні підстави для обрання іншого, більш м`якого виду запобіжного заходу.

Обвинувачений заперечував щодо задоволення клопотання, просив змінити йому запобіжний захід на більш м`який, щоб міг пройти лікування хворої руки. Вважає, що стороною обвинувачення не доведено його вину, що під час досудового розслідування слідчий неналежним чином проводив розслідування. Зазначив, що він є фізичною особою підприємцем, тому міг би працювати.

Захисник заперечувала щодо клопотання прокурора, підтримала свого підзахисного, вважає, що заявлені ризики прокурором не доведені. Просила змінити запобіжний захід на більш м`який домашній арешт, врахувавши стан здоров`я її підзахисного.

Заслухавши позиції учасників судового провадження, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до вимог ст.331 КПК України до спливу продовженого строку суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Строк тримання обвинуваченого під вартою спливає, закінчення розгляду справи в цей строк є неможливим, оскільки не досліджено письмові докази, не допитані свідки.

Відповідно ст. 177 КПК України метою запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, у тому числі запобігання спробам переховуватися від суду; незаконно впливати на учасників у кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується. Згідно ч. 3 ст. 199 КПК України підставою для продовження строку тримання під вартою є те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою.

Оцінюючи доводи обвинуваченого про недоведеність його вини, суд зазначає, що здійснить оцінку доказів вчинення кримінального правопорушення під час вирішення справи в нарадчій кімнаті.

Вирішуючи питання про продовження обраного обвинуваченому запобіжного заходу, суд враховує його вік, міцність соціальних зв`язків, наявність постійного місця проживання, стан здоров`я, що він є інвалідом 3 групи, відсутність даних щодо неможливості за станом здоров`я перебувати в СІЗО, тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винним у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується та зважаючи на практику Європейського суду (справа «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 р.), що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування, суд приходить до висновку про те, що є підстави вважати, що застосування обвинуваченому більш м`якого, окрім виняткового, запобіжного заходу не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, а саме: його спробам переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків, які ще не допитані, вчинити інше кримінальне правопорушення, у зв`язку з чим строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слід продовжити.

Керуючись ст. 331 КПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора задовольнити.

Обвинуваченому ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 11 лютого 2023року(включно).

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом 5 днів з дня проголошення.

Головуючий суддя ОСОБА_8

Судді ОСОБА_9

ОСОБА_10 ОСОБА_11