ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Апеляційне провадження № 11-сс/818/527/23 Доповідач ОСОБА_1
Справа № 641/1414/23 Слідчий суддя ОСОБА_2
Категорія: у порядку КПК України
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 квітня 2023 року Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ:

головуючого - ОСОБА_1 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю секретаря - ОСОБА_5 ,

захисника - ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Комінтернівського районного суду м. Харкова від 06.04.2023 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000320 від 04.03.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 186 КК України, -

в с т а н о в и в:

Ухвалою слідчого судді Комінтернівського районного суду м. Харкова від 06.04.2023 задоволено клопотання слідчого СВ ВП № 2 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області та застосовано стосовно підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів в ДУ «Харківський слідчий ізолятор».

Визначено строк дії ухвали до 04.06.2023.

Визначено розмір застави в сумі 107 306 грн, при внесенні якої підозрюваний ОСОБА_7 підлягає звільненню з-під варти та покладені на нього наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора або суду за першим викликом;

- не залишати цілодобово місце постійного проживання АДРЕСА_1 ;

- не відлучатися з Харківської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- здати на зберігання до Слобідської окружної прокуратури м. Харкова свій паспорт (паспорти) громадянина України для виїзду за кордон;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Не погодившись із вказаною ухвалою, захисник підозрюваного ОСОБА_7 адвокат ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді, постановити нову ухвалу, якою в задоволенні клопотання слідчого відмовити та обрати стосовно ОСОБА_7 більш м`який запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, а саме домашній арешт.

Мотивуючи доводи апеляційної скарги, захисник зазначає, що ухвала слідчого судді не відповідає фактичним обставинам кримінального правопорушення, а обраний запобіжний захід є занадто суворим та не відповідає суспільній небезпеці та особі підозрюваного.

Звертає увагу суду на те, що органом досудового розслідування не доведено наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України та не доведено, що більш м`який запобіжний захід не забезпечить належну поведінку підозрюваного.

Вказує, що підозрюваний ОСОБА_7 свою провину у вчиненні кримінального правопорушення визнав повністю та надав покази, які повністю узгоджуються з іншими доказами, чим допомагав у розкритті кримінального правопорушення. ОСОБА_7 має постійне місце реєстрації та мешкання у м. Харкові, де він мешкає разом зі своєю матір`ю, потерпіла будь-яких майнових претензій до нього не має та не заперечує щодо обрання стосовно нього більш м`якого запобіжного заходу.

За вказаних обставин, захисник вважає, що до ОСОБА_7 можливо обрати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.

Повідомлений належним чином про час та місце розгляду апеляційної скарги прокурор до суду апеляційної інстанції не прибув, подав заяву про розгляд апеляційної скарги без його участі.

За таких обставин, в силу вимог частини 4 статті 405 КПК України дані обставини не є перешкодою для апеляційного розгляду.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_6 , який підтримав апеляційну скаргу та просив її задовольнити, перевіривши представлені матеріали судового провадження, суд апеляційної інстанції приходить до наступного висновку.

Відповідно до частини 1 статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченими статтею 177 цього Кодексу.

Згідно із статтею 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України.

Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення, слідчий суддя, відповідно до статті 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, повинен враховувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховуватися від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки

Як вбачається із матеріалів судового провадження, слідчим відділенням ВП № 2 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до ЄРДР за № 0000320 від 04.03.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 186 КК України.

09.08.2023 ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 186 КК України, тобто відкрите викрадення чужого майна (грабіж), вчинений в умовах воєнного стану.

Обираючи підозрюваному запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави, слідчий суддя, оцінюючи сукупність обставин, а саме: наданих органом досудового розслідування доказів на підтвердження викладених у клопотанні доводів, що свідчать про набуття ОСОБА_7 статусу підозрюваного у кримінальному провадженні, наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення інкримінованого йому злочину, наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики вчинення підозрюваним дій, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України та дані, що характеризують особу підозрюваного, дійшов висновку про наявність підстав для задоволення клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, та неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів, оскільки вони не забезпечать можливості здійснення дієвого контролю за поведінкою підозрюваного та виконання ним процесуальних обов`язків.

При цьому, вважав за необхідне визначити підозрюваному розмір застави в розмірі 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто в сумі 107 360 грн, оскільки такий розмір застави є достатнім для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.

Суд апеляційної інстанції погоджується з висновками слідчого судді та вважає, що порядок розгляду слідчим суддею клопотання про застосування запобіжного заходу відповідає вимогам статей 193-194, 196 КПК України, пунктів 3, 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини та практиці Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Матеріали, додані слідчим в обґрунтування поданого клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 186 КК України.

Остаточна кваліфікація дій та доведеність вини підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, що йому інкримінуються, підлягають з`ясуванню в процесі досудового розслідування та судового розгляду.

Суд апеляційної інстанції погоджується з висновками слідчого судді щодо виду обраного підозрюваному ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави, оскільки саме такий запобіжний захід на початковій стадії досудового розслідування в повній мірі відповідає меті його застосування забезпеченню виконання підозрюваним покладних на нього процесуальних обов`язків та запобіганню спробам вчинити дії, передбачені пунктами 1, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України.

При цьому, суд апеляційної інстанції бере до уваги особу підозрюваного, а саме те, що ОСОБА_7 ніде не працює, відсутні джерела існування, раніше був судимий у тому числі за корисливі злочини, міцних соціальних зав`язків немає, підозрюється за у вчиненні тяжкого злочину за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі від на строк від семи до десяти років, а тому перебуваючи на свободі може вдатися до дій, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України та приходить висновку про неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів, оскільки вони не забезпечать належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Доводи, на які посилається в апеляційній скарзі захисник підозрюваного стосовно недоведеності ризиків, заявлених в клопотанні слідчого, спростовуються матеріалами провадження, що свідчить про прийняття слідчим суддею обґрунтованого рішення, та з цього приводу апеляційний суд зазначає наступне.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа, вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Зокрема, ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58).

На думку суду апеляційної інстанції, слідчим суддею враховані положення статей 177, 178 КПК України, дані про особу, перевірені докази та надана їм відповідна правова оцінка, також перевірені додані слідчим до клопотання докази про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винуватим.

У зв`язку із наведеним, суд апеляційної інстанції дійшов висновку щодо відсутності підстав для скасування ухвали слідчого судді та призначення підозрюваному ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, оскільки порушень кримінального процесуального закону, які перешкодили чи могли перешкодити слідчому судді ухвалити законне та вмотивоване рішення, колегією суддів не встановлено, а наведені в апеляційній скарзі доводи захисника не є достатніми для її скасування.

Керуючись статтями 404, 405, 407, 418, 419, 422 КПК України, -

постановив:

Апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_6 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Комінтернівського районного суду м. Харкова від 06.04.2023 - залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги оскарженню в касаційному порядку не підлягає відповідно до частини 4 статті 424 КПК України.

Головуючий :

Судді: