Справа № 754/3896/23
У Х В А Л А

Іменем України

28 березня 2023 року

Слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_3 , погоджено із прокурором Деснянської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 , про застосування відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Києва, громадянина України, з середньою освітою, не працюючого, раніше судимого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України у кримінальному провадженню, внесеному 25.01.2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000265 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою,

за участю:

прокурора ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

ВСТАНОВИВ:

28 березня 2023 року до Деснянського районного суду м. Києва надійшло вказане клопотання.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що слідчим відділом Деснянського УП ГУНП у м. Києві, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000265 від 25.01.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Далі у клопотанні детально викладені обставини можливого вчинення злочину передбаченого ч.4 ст.185 КК України. Серед іншого зазначено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , 25.01.2023 приблизно о 14 год. 40 хв. за попередньою змовою з невстановленою досудовим розслідуванням особою, діючи умисно, таємно, з корисливих мотивів, в умовах воєнного стану, знаходячись за адресою: місто Київ, проспект Червоної Калини, 15, біля магазину «Здорова Вода» викрали електрогенератор «Bison BS3500», вартістю 20 000 грн. 00 коп., який належить ОСОБА_6 .

Після цього, ОСОБА_5 разом з невстановленою досудовим розслідуванням особою залишили місце вчинення кримінального правопорушення, а викраденим майном розпорядилися на власний розсуд, чим завдали ОСОБА_6 майнову шкоду на загальну суму 20 000 грн. 00 коп.

26.01.2023 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України.

Підозру відносно ОСОБА_5 слідчий вважає обґрунтованою, посилаючись на письмові докази, наявні в матеріалах кримінального провадження.

У зв`язку із чим, сторона обвинувачення дійшла до висновку про необхідність застосування останньому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи існування на даний час ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, підозрюваний може переховуватись від органу досудового слідства, незаконно впливати на свідків, вчиняти інші кримінальні правопорушення і менш суворий запобіжний захід ніж тримання під вартою не зможе забезпечити ці ризики, а тому слідчий просить застосувати запобіжний захід у виді тримання під вартою відносно підозрюваного.

Слідчий просить застосувати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою терміном на 60 діб.

В судовому засіданні прокурор просив суд клопотання задовольнити та застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки запобігти ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів до підозрюваного неможливо. Підозрюваному раніше вже був обраний запобіжний захід, у вигляді домашнього арешту, який останнім неодноразово порушувався.

Підозрюваний ОСОБА_5 проти задоволення клопотання не заперечував. Пояснив, що спочатку проживав у квартирі, яка на праві приватної власності належить його тещі, яка на даний час знаходиться у Німеччині, наразі проживає з матір`ю у м. Боярка.

Вислухавши думки сторін кримінального провадження, дослідивши додані до клопотання матеріали, що мають значення для вирішення поданого клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено з наданих стороною обвинувачення матеріалів, слідчим відділом Деснянського управління поліції ГУНП в місті Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000265 від 25.01.2023, за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України.

26.01.2023 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

27.01.2023 слідчим суддею Деснянського районного суду м. Києва підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , було обрано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на два місяці, до 27.03.2023 року.

При встановленні особи підозрюваного встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженець м. Києва, громадянин України, з середньою освітою, не працюючий, одружений, має неповнолітню дитину, 2008 року народження, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимий.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України однією з підстав для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, що підтверджується: протоколом огляду місця події від 25.01.2023, протоколом допиту потерпілої ОСОБА_6 , протоколом допиту свідка ОСОБА_7 , протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками свідку ОСОБА_7 , протоколом допиту свідка ОСОБА_8 , протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками свідкові ОСОБА_8 , чого достатньо для висновку про те, що підозра не є очевидно необґрунтованою і в межах доказування на досудовому слідстві, зібрано достатньо доказів для повідомлення про підозру у вчиненні цього злочину.

При цьому суд звертає увагу, що для повідомлення про підозру не потрібна така ж ступінь доведення як для визнання особи винною, достатньо щоб у стороннього спостерігача склалось враження, що злочин було вчинено і підозрювана особа причетна до його вчинення. Такого ступеню доведення у цій справі було досягнуто.

Висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень. Адже факти, які є підставою для підозри ще не досягли рівня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, яке відбувається на наступному етапі кримінального процесу. Отже на досудовому розслідуванні встановлення обґрунтованості підозри оцінюється в сукупності наданих прокурором та слідчим матеріалів та їх переконливості у тому, що підозрювана особа могла вчинити інкримінований їй злочин.

Згідно ч 2 ст. 177 КПК України другою підставою для застосування запобіжного заходу є наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Суд вважає встановленим наявність ризику ухилення від органу досудового слідства підозрюваним, оскільки він раніше судимий та має судимість не зняту та непогашену в установленому законом порядку, вчинив злочин під час тривання іспитового строку, знаходячись під цілодобовим домашнім арештом, систематично порушував покладені на нього судом обов`язки, самовільно, без попередження слідчого, прокурора або суду, залишав місце за яким був зобов`язаний знаходитися під домашнім арештом, підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, і, розуміючи наслідки завершення досудового слідства та судового розгляду, а також враховуючи воєнний стан на території України, може намагатись уникнути досудового розслідування. Тяжкість ймовірного покарання та суворість можливого вироку значно підвищують ймовірність ризику переховування від органів досудового розслідування та/або суду.

Вказана позиція узгоджується з висновком Європейського суду з прав людини, який у справі «Ілійков проти Болгарії» зазначає, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Також, слідчий суддя вважає, що існує ризик можливого незаконного впливу на свідків, оскільки ОСОБА_5 був ознайомлений з матеріалами кримінального провадження, в яких містяться анкетні дані осіб, які були допитані по справі в якості свідків.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків, слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідка та дослідження їх судом.

Також, слідчий суддя вважає, що існує ризик вчинення іншого кримінального правопорушення, оскільки ОСОБА_5 офіційно не працєвлаштований й відповідно не має постійного джерела доходу, раніше вже був осуджений за вчинення корисливого злочину, вчинив новий злочин, знаходячись на іспитовому строку, крім того 10.03.2023, відносно останнього, скеровано обвинувальний акт за ч.4 ст.185 КК України до Шевченківського районного суду м. Києва. Все вищенаведене вказує на наявність ризику вчинення аналогічних кримінальних правопорушень, з метою здобуття засобів на існування та особистого збагачення.

Дійшовши висновку про наявність ризику, суд звертає увагу, що ризик не є фактом, а є ймовірністю вчинення певних дій, а тому має бути доведено в судовому засіданні саме ймовірність того, що підозрюваний може їх вчинити і суд вважає, що така ймовірність є доволі високою.

Таким чином судом встановлено наявність ризиків визначених п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, які в своєї сукупності свідчать про недоцільність обрання більш м`якого запобіжного заходу ОСОБА_5 , аніж тримання під вартою.

Таким чином слідчий суддя вважає, що розглядом клопотання про обрання запобіжного заходу було встановлено наявність підстав для застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою, бо судом встановлено наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні ним кримінального правопорушення, в якому він підозрюється, достатність підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України, на який вказав прокурор та слідчий, та встановлено недостатність застосування більш м`якого запобіжного заходу до підозрюваної для запобігання встановленим ризикам.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що у відношенні ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , необхідно обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Згідно до ст.182 КПК України розмір застави визначається судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачений статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Враховуючи наведені норми, суд при обранні запобіжного заходу у відношенні ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у вигляді тримання під вартою, визначає розмір застави, передбачений за тяжкий злочин, який суд вважає буде достатнім для забезпечення виконання покладених на підозрювану обов`язків, враховуючи майновий стан підозрюваної, данні про її особу, обставини справи та встановлені судом ризики, передбачені ст. 177 КПК України, у межах 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та який дорівнюватиме сумі в розмірі 53 680 грн.

Відповідно до ч. 5 ст.194 КПК України суд вважає за необхідне застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в разі внесення застави, наступні обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора та суду за кожним викликом; повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання, які покладаються на підозрюваного на строк не більше двох місяців.

Відповідно до ч.4 ст.202 КПК України підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому перебуває ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили, і прямо передбачає тримання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , під вартою.

Строк запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_5 необхідно обрати в межах строку досудового розслідування, тобто до 26.04.2023 року, взяв ОСОБА_5 під варту в залі суду.

Керуючись ст.ст. 177-178, 182-184, 193, 194, 196, 197, 199, 202, 205, 309, 376 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_3 , погоджено із прокурором Деснянської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, у кримінальному провадженню, внесеному 25.01.2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000265, задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, в межах строку досудового розслідування, тобто до 26 квітня 2023 року включно.

Взяти ОСОБА_5 під варту в залі суду.

Ухвала діє до 26 квітня 2023 року включно.

Одночасно визначити запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання ним обов`язків, визначених КПК України.

Визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 обов`язків, передбачених КПК України, у межах 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 53680 гривень, у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок: код отримувача , МФО: 820172, банк отримувача: Державна казначейська служба України в м.Києві, рахунок UA1012089.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

В разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_5 такі обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора та суду за кожним викликом; повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання.

Перелічені обов`язки покласти на ОСОБА_5 на строк не більше двох місяців.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_5 з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора Деснянської окружної прокуратури м. Києва та слідчого суддю Деснянського районного суду м. Києва.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_5 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1