печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 грудня 2022 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1., при секретарі судових засідань ОСОБА_2., за участю адвоката ОСОБА_3., прокурора ОСОБА_4., розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду у залі суду в м. Києві судове провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_3, який діє в інтересах ТОВ «Нова-Постач» про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Печерського районного суду м. Києва у справі № 757/30958/22-к від 08.11.2022 у кримінальному провадженні № 0000886 від 28.10.2022, -

ВСТАНОВИВ:

02.12.2022 до Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3., який діє в інтересах ТОВ «Нова-Постач» про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Печерського районного суду м. Києва у справі № 757/30958/22-к від 08.11.2022 у кримінальному провадженні № 0000886 від 28.10.2022.

В обґрунтування доводів клопотання зазначено, що ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 08.11.2022 у справі № 757/30958/22-к задоволено клопотання прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_4. та накладено арешт на майно із забороною користування та розпорядження грошовими коштами ТОВ «НОВА-ПОСТАЧ» (), які розміщені на рахунках №№ НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , відкритих у банківській установі АТ «МІБ» (МФО 380582).

Сторона захисту вважає, що арешт майна ТОВ «НОВА-ПОСТАЧ» () накладено необґрунтовано, без всебічного і об`єктивного дослідження всіх обставин по справі, накладений арешт порушує право на вільне володіння, користування та розпорядження своїм майном. До того ж, при накладенні арешту не було враховано відсутність правової підстави для його арешту, а відтак ухвала слідчого судді підлягає скасуванню виходячи з наступного.

Безготівкові кошти не є індивідуалізованими матеріальними об`єктами, відповідно режим поводження з ними не може бути аналогічний тому, який запроваджений до речових доказів. Тому, накладення арешту на грошові кошти, що обліковуються на рахунках, враховуючи їх нематеріальний і неіндивідуалізований характер, не узгоджується із заявленою метою - збереження речових доказів, адже їх неможливо використати як доказ у кримінальному провадженні.

Прийняття рішення про арешт грошових коштів, які знаходяться на рахунках, матиме своїм наслідком не лише блокування господарської діяльності товариства але й залишає без харчування НОМЕР_3 військових частини в період дії правового режиму воєнного стану.

Сторона обвинувачення безпідставно вказує на здійснення ТОВ «НОВА-ПОСТАЧ» операцій, які за версією слідства мають безтоварний характер.

Досудове розслідування здійснюється за фактом реєстрації податкової звітності ТОВ «Мегаторг ЛТД», з яким ТОВ «НОВА-ПОСТАЧ» ніколи не співпрацювало.

Накладення арешту здійснюється без дотримання засад розумності та співмірності, а також без врахування наслідків від вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження для інших осіб, оскільки в клопотанні не зазначено розмір заподіяних збитків внаслідок умисно ухилення від сплати податків;

Прийнятим рішенням про накладення арешту на рахунки, завдано збитків:

- Власнику майна ТОВ «НОВА-ПОСТАЧ» у вигляді штрафних санкцій за виконання договору №286/2/22/15, укладеного з Міністерством оборони України.

- Власнику майна ТОВ «НОВА-ПОСТАЧ» у вигляді втрати продукції, яка зберігається на складах.

- Замовникам послуг, оскільки надаються послуги організації харчуванням, забезпечення комплектами продуктів за Каталогом продуктів харчування особового складу та штатних тварин військових частин, установ та військових навчальних закладів Збройних Сил України в стаціонарних та польових умовах.

- Державі України у вигляді недоотриманих податків та зборів (податку на прибутку, ПДФО, ЄСВ, тощо).

У судовому засіданні представник власника майна - адвокат ОСОБА_3. просив задовольнити клопотання про скасування арешту з викладених у ньому підстав.

Прокурор ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, просив відмовити у його задоволенні.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання, заслухавши доводи учасників судового процесу, вивчивши матеріали, якими воно обґрунтовується, приходить до наступного.

Судовим розглядом встановлено, що Головним слідчим управлінням Державного бюро розслідувань за процесуального керівництва прокурорів Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000886 від 28.10.2022 за ч. 5 ст. 426-1 КК України.

Постановою слідчого від 01.11.2022 грошові кошти ТОВ «Нова-Постач», розміщені на рахунках № № НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , відкритих у банківській установі АТ «МІБ» (МФО 380582) - визнано речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 08.11.2022 у справі № 757/30958/22-к задоволено клопотання прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_4. та накладено арешт на майно із забороною користування та розпорядження грошовими коштами ТОВ «НОВА-ПОСТАЧ» (), які розміщені на рахунках № № НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , відкритих у банківській установі АТ «МІБ» (МФО 380582).

Відповідно до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Так, статтями 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008 року, де вказувалися порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».

Між тим, статтею 28 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Критерії для визначення розумності строків кримінального провадження визначені ч. 3 ст. 28 КПК України, однак він має бути об`єктивно необхідним для прийняття процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, продовження заходів забезпечення кримінального провадження, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності.

Окрім того, Європейський суд з прав людини через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі "Іатрідіс проти Греції" [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі "Антріш проти Франції", від 22 вересня 1994 року, Series А N 296-А, п. 42, та "Кушоглу проти Болгарії", заява N 48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції", пп. 69 і 73, Series A N 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства", n. 50, Series A N 98).

Протягом досудового розслідування не встановлено, що джерело походження грошових коштів, що містяться на розрахункових рахунках ТОВ «Нова-Постач» та на які накладено арешт, є предметом злочину чи отриманні незаконним шляхом.

Отже, відсутні обґрунтовані підстави накладення арешту на розрахункові рахунки ТОВ «Нова-Постач».

При цьому, за встановлених обставин слідчий суддя приходить до переконання, що майно, яке належить ТОВ «Нова-Постач» не було знаряддям вчинення кримінального правопорушення, не зберегло на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть буди використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

Між тим, при застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти відповідно до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

За таких обставин, слідчий суддя дійшов висновку про задоволення клопотання та скасування арешту, накладеного на грошові кошти, що знаходяться на банківських рахунках, які належать ТОВ «Нова-Постач».

Керуючись ст. ст. 98, 167, 170,171, 172, 173, 174, 379 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання адвоката ОСОБА_3, який діє в інтересах ТОВ «Нова-Постач» про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Печерського районного суду м. Києва у справі № 757/30958/22-к від 08.11.2022 у кримінальному провадженні № 0000886 від 28.10.2022 - задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва № 757/30958/22-к від 08.11.2022 у кримінальному провадженні № 0000886 від 28.10.2022 на майно, а саме: в частині заборони користування та розпорядження грошовими коштами ТОВ «НОВА-ПОСТАЧ» (), які розміщені на рахунках № № НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , відкритих у банківській установі AT «МІБ» (МФО 380582).

Ухвала слідчого судді не підлягає оскарженню.

Слідчий суддя ОСОБА_1