ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/1092/23
провадження № 1-кс/753/309/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" січня 2023 р. слідчий суддя Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_1 з секретарем судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого СВ Дарницького УП ГУ НП у місті Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Енергодар Запорізької області, українки, громадянки України, розлученої, офіційно не працюючої, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої, яка підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого чч. 1 та 2 ст. 307 КК України

ВСТАНОВИВ:

20.01.2023 слідчий слідчого відділу Дарницького УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим з прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 , про обрання міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , якій оголошено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого чч. 1, 2 ст. 307 КК України.

В обґрунтування зазначеного клопотання слідчий зазначив, а прокурор в судовому засіданні підтримав, що обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у незаконному придбанні та зберіганні особливо небезпечної психотропної речовини у великих розмірах з метою збуту, підтверджується рапортом про виявлення кримінального правопорушення; протоколом затримання ОСОБА_5 та вилучення в останньої речовин, схожих на психотропні; висновком експертизи матеріалів, речовин та виробів, згідно якої у наданих на дослідження речовинах виявлено психотропні речовини; протоколами допиту свідків; протоколом огляду мобільного телефону, а також іншими матеріалами справи у їх сукупності.

Також мають місце ризики, які дають достатні підстави вважати, що підозрювана, може вичинити інше кримінальне правопорушення, оскільки може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду зважаючи на суворість покарання в разі засудження ОСОБА_5 ; вчинити інший злочин, оскільки ОСОБА_5 офіційно не працевлаштована, а єдиним джерелом доходу у неї був збут психотропних речовин, у зв`язку із чим остання може продовжити свій злочинний шлях для отримання власної вигоди.

Підозрювана та захисник останньої просили обрати менш суворий запобіжний захід, що не пов`язаний з позбавленням волі, а саме запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час, зазначивши, що підозрювана раніше не притягувалась до кримінальної відповідальності, має намір співпрацювати з органами досудового розслідування, а також те, що на її утриманні перебуває двоє дітей, один з яких має інвалідність другої групи, у зв`язку з поставленим діагнозом: лімфома Ходжкіна. На підтвердження своїх заперечень захисник підозрюваної надав: свідоцтво про укладення шлюбу, свідоцтво про розірвання шлюбу, свідоцтво про зміну імені, свідоцтво про народження дітей - ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , виписку № 250 із медичної картки стаціонарного хворого ОСОБА_9 , з поставленим діагнозом: лімфома Ходжкіна, довідку про присвоєння інвалідності ОСОБА_9 , довідку про те, що ОСОБА_9 є студентом 1 курсу денної форми навчання у Київському національному університеті імені Тараса Шевченка.

Вислухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає таким, що підлягає задоволенню частково виходячи з наступного.

Відповідно до чч. 2, 3, 4 ст. 194 Кримінального процесуального кодексу України (далі по тексту - КПК України), під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Виходячи з практики Європейського суду з прав людини, джерелом якої є відповідні рішення, що будуть наведені далі, обґрунтована підозра у скоєнні кримінального правопорушення передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити злочин (Ilgar Mammadov проти Азербайджану, § 88; Erdagoz проти Туреччини, § 51; Fox, Campbell і Hartley проти Сполученого Королівства, § 32).

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого кримінального правопорушення підтверджується рапортом про виявлення кримінального правопорушення; протоколом затримання ОСОБА_5 та вилучення в останньої речовин, схожих на психотропні; висновком експертизи матеріалів, речовин та виробів, згідно якої у наданих на дослідження речовинах виявлено психотропні речовини; протоколами допиту свідків; протоколом огляду мобільного телефону, а також іншими матеріалами справи у їх сукупності.

Оцінюючи докази, які обґрунтовують підозру ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, поза розумним сумнівом є достатні підстави вважати, що на час розгляду клопотання підозру можна вважати обґрунтованою.

При встановленні наявності ризику того, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, слідчий суддя не може орієнтуватися лише на суворість можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на низку інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі, або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenko проти Росії, § 106). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev проти Молдови, § 58). Ризик втечі не виникає лише за відсутності постійного місця проживання (Sulaoja проти Естонії, § 64).

ОСОБА_5 є розлученою та має на утриманні малолітнього сина - ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та повнолітнього сина - ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , останній з яких має другу групу інвалідності, що підтверджується довідкою про присвоєння інвалідності, копія якої наявна в матеріалах справи, а тому слідчий суддя вважає, що ризик втечі є малоймовірним, що не виправдовує необхідність тимчасової ізоляції підозрюваної, незважаючи на суворість покарання, яке загрожує підозрюваній, що в свою чергу не може сам по собі слугувати переважною підставою над зазначеними обставинами для застосування запобіжного заходу тримання під вартою.

Тяжкість обвинувачення може служити для суду підставою для постановлення рішення про поміщення та утримання підозрюваного під вартою з метою запобігання спробі вчинення інших правопорушень. Однак необхідно, щоб небезпека була явною, а запобіжний захід - необхідним в світлі обставин справи і, зокрема, біографії та характеристики особи, про яку йдеться (ibid., § 40).

Згідно статті 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Тримання під вартою відповідно до статті 5 § 1 (с) має бути пропорційним заходом для досягнення зазначеної мети (Ladent проти Польщі, §§ 55-56).

Постанова про тримання під вартою повинна містити конкретні підстави такого заходу (Meloni проти Швейцарії, § 53).

При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд зобов`язаний розглянути альтернативні заходи забезпечення явки особи до суду (Idalov проти Росії § 140). Це положення проголошує не тільки право на «розгляд справи судом упродовж розумного строку або звільнення під час провадження», але також встановлює, що «звільнення може бути обумовлене гарантіями з`явитися на судове засідання» (Khudoyorov проти Росії, § 183; Lelievre проти Бельгії, § 97; Shabani проти Швейцарії, § 62).

Отже, суд повинен розглянути можливість застосування менш інтрузивних заходів, ніж тримання під вартою (Ambruszkiewicz проти Польщі, § 32).

Враховуючи вище вказані обставини щодо наявності у підозрюваної на утриманні двох дітей, один з яких має інвалідність другої групи, слідчий суддя вважає, що застосування такого запобіжного заходу, як тимчасове утримання підозрюваної під вартою, не є доцільним для забезпечення кримінального провадження.

Слідчий суддя вважає, що для забезпечення належної поведінки підозрюваної буде достатньо застосувати запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту із покладенням відповідних обов`язків і такий захід буде пропорційним до легітимної мети забезпечити виконання ОСОБА_5 процесуальних обов`язків.

Керуючись стст. 5, 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, стст. 177, 178, 183, 193, 194, 196, 206, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити частково.

Застосувати відносно підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на 60 днів, тобто до 20 березня 2023 року включно.

Заборонити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , цілодобово залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 .

Покласти на підозрювану ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки: протягом двох місяців прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою.

Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що у разі невиконання покладених на неї обов`язків, до неї може бути застосований більш суворий запобіжний захід.

Ухвалу передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваної та зобов`язати негайно поставити на облік останню, і повідомити про це суд.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Дарницької окружної прокуратури м. Києва.

Строк дії ухвали до 20 березня 2022 року включно.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ ОСОБА_1