печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 січня 2023 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна,

В С Т А Н О В И В :

23.12.2022 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання сторони кримінального провадження прокурора відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000435.

Слідчий або прокурор у судове засідання не з`явились, слідчий направив заяву про розгляд клопотання без його участі та задоволення клопотання.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначив наступне.

Головним слідчим управлінням Національної поліції України за процесуального керівництва Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні

№ 0000435 від 25.05.2022 за ознаками злочину, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

У ході досудового розслідування досліджуються обставини за яких посадовими особами Департаменту муніципальної безпеки Одеської міської ради укладено низку договорів на поставку товарів з підприємствами постачальниками ТОВ «ЕВЕРЛАСТ», КП «ОДЕСФАРМ», ФОП ОСОБА_4 , ТОВ «ІМПЕРІОС», ФОП ОСОБА_5 , ТОВ «Еверласт»,

ФОП ОСОБА_6 , ТОВ «ВОСХОД ФАРМ», ФОП ОСОБА_7 , сплачено авансові платежі, однак, у подальшому, було виконано не в повному обсязі або виконані з завищенням ринкової вартості товарів.

Згідно висновку комплексної судової товарознавчої та економічної експертизи вартість товарів, які були поставлені ФОП ОСОБА_4 ,

КП «ОДЕСФАРМ», ФОП ОСОБА_6 , ФОП ОСОБА_5 ,

ТОВ «ЕВЕРЛАСТ», ТОВ «ВОСХОД-ФАРМ» на адресу Департаменту муніципальної безпеки Одеської міської ради, перевищують ринкову вартість.

25.11.2022 на підставі ухвал Печерського районного суду м. Києва на території м. Одеси проведено обшуки жилих та нежитлових приміщень, за результатами яких виявлено та вилучено оригінали фінансово-господарської документації (договори, платіжні доручення, акти приймання-передачі тощо) та електронні носії інформації (ноутбуки, мобільні телефони) з відомостями, що мають доказове значення.

Так, у ході здійснення досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні встановлено рахунки ТОВ «ЕВЕРЛАСТ» (), через які проводились банківські операції, що можуть бути пов`язанні із грошовими коштами, отриманими внаслідок злочинних дій.

Наразі слідчими (розшуковими) діями отримано відомості про те, що

вказана юридична особа має відкриті розрахункові рахунки у наступних банківських установах:

- АБ «УКРГАЗБАНК» (, МФО 320478): НОМЕР_1 (980 - українська гривня),

- АТ «ПРОКРЕДИТ БАНК» (, МФО 320984): НОМЕР_2 (840 - долар США), НОМЕР_2 (980 - українська гривня), НОМЕР_2 (978 - євро), НОМЕР_3 (980 - українська гривня), НОМЕР_4 (980 - українська гривня),

- ПАТ «БАНК ВОСТОК» (, МФО 307123): НОМЕР_5 (980 - українська гривня), НОМЕР_5 (840 - долар США), НОМЕР_5 (978 - євро),

- АТ КБ «ПриватБанк» (, МФО 305299): НОМЕР_6 (840 - долар США), НОМЕР_7 (980 - українська гривня), НОМЕР_8 (826 англійський фунт стерлінгів), НОМЕР_9 (978 - євро), НОМЕР_10 (643 - російський рубль),

- АТ «ПУМБ» (, МФО 334851): НОМЕР_11 , НОМЕР_12 .

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до частини 2 статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

У випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 КПК України, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Відповідно до ч. 6 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

У даному випадку, підставою застосування арешту майна - є заборона для осіб у володінні яких воно знаходиться віджувати, користуватись та видозмінювати майно.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його знищення, перетворення, відчуження.

Метою арешту майна є забезпечення кримінального провадження, збереження речового доказу.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України, що арешт може бути накладено у встановленому Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Враховуючи викладене, в зв`язку з метою забезпечення збереження вищевказаного майна як речових доказів, або ненастання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, слідчий суддя, дійшов висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, оскільки накладення арешту на майно сприятиме меті кримінального провадження, а не накладення може призвести до незворотніх наслідків.

На підставі викладеного і керуючись ст. 107, 131, 132, 170173, 309 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на грошові кошти, розміщені на рахунках ТОВ «ЕВЕРЛАСТ» () у наступних банківських установах, а саме:

- АБ «УКРГАЗБАНК» (, МФО 320478): НОМЕР_1 (980 - українська гривня),

- АТ «ПРОКРЕДИТ БАНК» (, МФО 320984): НОМЕР_2 (840 - долар США), НОМЕР_2 (980 - українська гривня), НОМЕР_2 (978 - євро), НОМЕР_3 (980 - українська гривня), НОМЕР_4 (980 - українська гривня),

- ПАТ «БАНК ВОСТОК» (, МФО 307123): НОМЕР_5 (980 - українська гривня), НОМЕР_5 (840 - долар США), НОМЕР_5 (978 - євро),

- АТ КБ «ПриватБанк» (, МФО 305299): НОМЕР_6 (840 - долар США), НОМЕР_7 (980 - українська гривня), НОМЕР_8 (826 англійський фунт стерлінгів), НОМЕР_9 (978 - євро), НОМЕР_10 (643 - російський рубль),

- АТ «ПУМБ» (, МФО 334851): НОМЕР_11 , НОМЕР_12 , в частині видатку коштів, з можливістю зарахування на зазначені рахунки коштів що надходять, а також можливістю сплати податків, зборів, обов`язкових платежів та заробітної плати працевлаштованим на юридичну особу працівникам, а також зобов`язати банківські установи надати органу досудового розслідування довідки про залишки коштів на таких рахунках станом на день отримання ухвали про накладення арешту.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1