Провадження № 1-кс/761/7268/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 березня 2023 року місто Київ

Шевченківський районний суд міста Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваної ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщені суду клопотання старшого слідчого слідчого управління ГУНП в Київській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 ,

про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Краматорськ Донецької області, українки, громадянки України, з вищою освітою, ФОП, заміжньої, маючої на утриманні двох малолітніх дітей, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої,

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному 27.01.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000028

установив:

29.03.2023 старший слідчий слідчого управління ГУНП в Київській області ОСОБА_6 звернулася з клопотанням, погодженим з прокурором відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 , до Шевченківського районного суду міста Києва про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні № 0000028, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27.01.2023, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.

Обґрунтовуючи вказане клопотання слідчий зазначає, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Київській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000028 від 27.01.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.

28.03.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.

Слідчий зазначає, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваною, покладених на неї процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбачених ст. 177 КПК України.

Повноваження прокурора та захисника, які були присутні під час розгляду клопотання, слідчим суддею перевірені.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав з підстав викладених в ньому, просив задовольнити.

Захисник підозрюваної ОСОБА_4 заперечував проти клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, просив застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний час доби або у вигляді особистого зобов`язання.

Підозрювана ОСОБА_5 у судовому засіданні підтримала думку захисника.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, заслухавши думку прокурора, захисника та підозрюваної, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000028 від 27.01.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.

28.03.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.

За приписами ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно зі ст. 7 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на засадах, в тому числі, верховенства права, згідно якої людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави, законності, згідно якої під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства, а також забезпечення права на свободу та особисту недоторканність, згідно якої ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Статтею 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно з частинами 1 та 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, що свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною 5 цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Відповідно до п. 175 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04) термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Так, на переконання слідчого судді на день розгляду клопотання ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, що підтверджується матеріалами кримінального провадження, долученими слідчим до клопотання.

Разом із цим, слід зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не має процесуальних повноважень вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувальних заходів.

За таких обставин, слідчий суддя вважає, що підозрювана ОСОБА_5 , знаючи, що за кримінальне правопорушення, вчинення якого їй інкримінується, передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дев`яти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років з конфіскацією майна, може переховуватися від органів досудового розслідування чи суду.

Суд оцінює наявність ризику можливості переховування підозрюваної від суду, як цілком ймовірний, з огляду на додані до клопотання слідчого матеріали, при цьому враховуючи також тяжкість можливого покарання у разі визнання підозрюваної винною у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, у вчиненні якого вона підозрюється, що може спонукати її до вчинення спроби ухилитися від суду.

При оцінці ризику переховування від правосуддя може братися до уваги (поряд з іншими обставинами) і загроза відносно суворого покарання. Вказане зазначено у § 76 рішення ЄСПЛ «Пунцельт проти Чехії» («Punzelt v. Czech Republic») № 31315/96 від 25.04.2000.

Крім того, враховуючи стадію кримінального провадження (досудове розслідування), необхідність подальшого збирання доказів, враховуючи обізнаність підозрюваної щодо деяких даних про учасників кримінального провадження, суд приходить до висновку, що існування інших ризиків, неналежної процесуальної поведінки підозрюваної, заявлених слідчим у клопотанні, які поряд із ризиком можливості переховуватися від органів досудового розслідування та суду теж залишаються існувати та вірогідність їх настання є досить високою.

Окремо, слід зазначити, що ризик впливу існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом свідчень від свідків та дослідження їх судом.

З огляду на вказане, слідчий суддя приходить до висновку про наявність достатніх підстав для застосування до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Слідчим суддею враховано дані про особу підозрюваної ОСОБА_5 , її вік, стан здоров`я, сімейний стан, дані про соціальні зв`язки та спосіб життя, а також відведену їй роль у вчиненні інкримінованого правопорушення, з урахуванням чого слідчий суддя не знаходить підстав для застосування іншого, більш м`якого запобіжного заходу, оскільки враховуючи наявні ризики, підвищену суспільну-небезпеку інкримінованого ОСОБА_5 кримінального правопорушення, в даному випадку загальносуспільний інтерес переважає її інтереси.

Характеризуючи дані підозрюваної ОСОБА_5 , раніше не судимої, наявність постійного місця проживання, перебування її у шлюбі та наявність у неї на утриманні двох малолітніх дітей, не переважають можливих ризиків неправомірної її поведінки.

Застосовуючи такий вид запобіжного заходу, слідчий суддя виходить із необхідності уникнення ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, міцності її соціальних та сімейних зв`язків, віку та стану здоров`я підозрюваної, її майнового стану, а також зі ступеню тяжкості інкримінованого їй кримінального правопорушення.

У той же час, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрювану обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, та зобов`язати підозрювану: прибувати до слідчого у кримінальному провадженні, прокурора, слідчого судді та суду за їх першою вимогою; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; утримуватись від спілкування з іншими підозрюваними та свідками у даному кримінальному провадженні; здати до зберігання відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Слідчий суддя вважає за потрібним роз`яснити підозрюваній, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за її поведінкою мають право з`являтися у житлі, під арештом в якому вона перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї обов`язків, використовувати електронні засоби контролю.

Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку, що встановлені вище обставини є достатніми для обрання відносно підозрюваної ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, а тому клопотання старшого слідчого слідчого управління ГУНП в Київській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 , підлягає задоволенню.

Керуючись частиною другою статті 376, статтями 2, 115, 131-132, 176-178, 181, 184, 186, 193-194, 196, 309-310, 376, 392-393, 395, 532 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя

постановив:

Клопотання старшого слідчого слідчого управління ГУНП в Київській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту - задовольнити.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Заборонити підозрюваній ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , цілодобово залишати місце свого проживання, за адресою: АДРЕСА_1 .

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрювану ОСОБА_5 наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого у кримінальному провадженні, прокурора, слідчого судді та суду за їх першою вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватись від спілкування з іншими підозрюваними та свідками у даному кримінальному провадженні;

- здати до зберігання відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Строк дії ухвали про тримання підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під домашнім арештом визначити терміном на 60 (шістдесят) днів в межах строку досудового розслідування, тобто до 27 травня 2023 року включно.

Виконання ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту покласти на співробітників Національної поліції України за місцем проживання підозрюваного, а контроль за її виконанням на прокурора.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваною, її захисником протягом п`яти днів з дня її проголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_1