Справа № 528/1346/20
Номер рядка звіту 93
У Х В А Л А

02 березня 2023 року м.Пирятин

Пирятинський районний суд Полтавської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Пирятин клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 у кримінальному провадженні за обвинувальним актом відносно ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України,

в с т а н о в и в:

29.09.2023 прокурор ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про затримання з метою приводу ОСОБА_4 . Одночасно прокурор подав клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 . Ухвалою Пирятинського районного суду Полтавської області від 29.09.2023 ОСОБА_4 оголошено у розшук, надано дозвіл на його затримання для участі у розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

01 березня 2023 року о 23 год 51 хв ОСОБА_4 було затримано в м. Київ, 02 березня 2023 доставлено до суду для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В обґрунтування клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою прокурор вказує на те, що в ході досудового розслідування встановлено, що в період часу з 01.04.2020 по 29.04.2020, точної дати та часу в ході досудового розслідування встановити не вдалося, ОСОБА_4 шляхом виймання віконного скла, через вікно проник до будинку розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , де діючи таємно, умисно та протиправно з корисливих мотивів, викрав пральну машину марки LG модель «F1068LD» білого кольору, вартість якої відповідно до висновку експерта № 1242 від 27.05.2020 становить 3366,67 грн, чим спричинив потерпілій ОСОБА_6 матеріальну шкоду на вищевказану суму, а викраденим розпорядився на власний розсуд. ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. З ст. 185 КК України, а саме: таємне викрадення чужого майна (крадіжка), поєднане з проникненням у житло, що вчинено повторно. Під час судового розгляду вище вказаного кримінального провадження встановлено, що обвинувачений ОСОБА_4 переховується від суду, що підтверджується відсутністю його за місцем реєстрації та неявкою в судові засідання. Метою застосування обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, відповідно до ст. 177 КПК України, є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від суду; вчиняти інші кримінальні правопорушення. Можливість переховуватися від органів досудового слідства та суду прокурор обґрунтовує тим, що перебуваючи на волі обвинувачений ОСОБА_4 , через усвідомлення втрати свободи на тривалий час, адже раніше неодноразово судимий і неодноразово відбував покарання у вигляді позбавлення волі, повторно вчинив новий корисливий злочин, за який можливе покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 6 років, про що йому повідомлено про підозру, може далі продовжувати ухилятися від слідства та суду, що унеможливить своєчасне виконання процесуальних рішень та призначення йому покарання за скоєний злочин. Можливість вчинити інше кримінальне правопорушення обґрунтовує тим, що оскільки ОСОБА_4 має ряд судимостей за злочини корисливої спрямованості, і знову обвинувачується за вчинення злочинів у даній сфері, а тому може продовжити свою злочинну діяльність. У разі застосування до ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу, неможливо запобігти вищевказаним ризикам, що дає можливість вчинити дії, вказані у наведених ризиках, тим самим негативно вплинути на повне та всебічне встановлення обставин скоєння злочину у розумні строки. Для запобігання вищевказаним ризикам прокурор просить застосувати до обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів.

Прокурор у судовому засіданні клопотання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підтримав та просив задовольнити.

Обвинувачений у судовому засіданні заперечував проти клопотання прокурора, пояснив, що він не переховувався від суду, оскільки телефонував в суд і повідомляв причини своєї неявки.

Захисник підозрюваного ОСОБА_5 заперечував щодо задоволення клопотання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою, зазначивши, що обвинувачений повідомляв суд про причини своєї неявки, тривалий час хворів, і через те, що йому потрібні були кошти на своє лікування і лікування матері він виїхав в іншу місцевість на заробітки. Просив суд врахувати те, що обвинувачений знаходився в складному становищі і не мав можливості з`явитися в суд. Просив відмовити в задоволенні клопотання прокурора і обрати обвинуваченому інший запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою.

Заслухавши прокурора, обвинуваченого та його захисника, суд приходить до висновку, що клопотання прокурора є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Відповідно до ч.3 ст.315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу..

Відповідно до ч.1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставин, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один з ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

У ході розгляду клопотання встановлено, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.185 КК України, за яке передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до шести років, що передбачає застосування тримання під вартою як виняткового запобіжного заходу згідно з положеннями ст.183 КПК України. Cуд бере до уваги, що в силу п. 5 ч. 2 статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

При цьому суд не з`ясовує обставини вчинення кримінальних правопорушень та не перевіряє їх дослідженням доказів, оскільки вказане є недопустимим на даній стадії судового провадження з огляду на принципи змагальності та диспозитивності кримінального судочинства. Суд лише визначає на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

Даючи оцінку ризикам, про які вказує прокурор у своєму клопотанні, суд враховує таке.

Ризик переховування від суду обумовлюється можливістю притягнення до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, суворістю передбаченого покарання. Так, злочин, в якому обвинувачується ОСОБА_4 , є тяжким та передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від 3 до 6 років. Крім цього обвинувачений переховувався від суду, через що був оголошений у розшук. Отже ризик переховуватися від суду обґрунтовано доведено прокурором при розгляді клопотання, тому суд дійшов висновку про наявність ризику ймовірного переховування від суду.

Крім цього прокурором доведено, що ОСОБА_4 , будучи неодноразово судимим за корисливі злочини, перебуваючи на свободі, може знову продовжити свою злочинну діяльність. Так, згідно ухвали слідчого судді Пирятинського районного суду Полтавської області від 03.07.2022 ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.185 КК України.

Також слід зазначити, що ОСОБА_4 офіційних джерел доходів не має, за місцем реєстрації не проживає, не одружений.

Характер вищевказаних ризиків свідчить про необхідність застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу - тримання під вартою, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч.1 ст.176 КПК України, не зможе запобігти зазначеним ризикам. Крім того прокурором доведена недоцільність застосування до обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою.

Враховуючи викладене, з метою забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_4 покладених на нього процесуальних обов`язків, а також зважаючи на доведеність прокурором наявності обставин, передбачених п. 1,2,3 ч.1 ст. 194 КПК України, суд уважає за необхідне застосувати стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, оскільки для запобігання ризиків, які зазначені у клопотанні та наведені у судовому засіданні, суд уважає недостатнім застосування більш м`якого запобіжного заходу для забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченого. Строк тримання під вартою відповідно до ч.2 ст. 197 КПК України необхідно рахувати з моменту затримання обвинуваченого ОСОБА_4 , а саме з 01 березня 2023 року.

Між тим, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього. Згідно ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах : щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи особу обвинуваченого, його матеріальне становище, тяжкість правопорушення, у вчиненні якого він обвинувачується, суд уважає за необхідне визначити заставу відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України у розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків.

Відповідно до ч. 7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому перебуває підозрюваний, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.

Керуючись ст. 176, 177, 183, 194, 197, 331, 395 КПК України, суд

у х в а л и в:

Клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 задовольнити.

Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів до 29 квітня 2023 року включно.

Строк тримання під вартою рахувати з 01 березня 2023 року.

Визначити обвинуваченому ОСОБА_4 заставу в розмірі 20 (двадцяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 53680 (п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят) гривень, яка може бути внесена на депозитний рахунок №UA0015950 в ДКСУ м. Київ, отримувач територіальне управління Державної судової адміністрації України в Полтавській області, ЗКПО 26304855, МФО 820172.

Після внесення застави надати заставодавцем до Пирятинського районного суду Полтавської області документ, що підтверджує її внесення.

У разі внесення розміру застави в сумі 53680 (п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят) гривень заставодавцем (обвинуваченим чи іншою фізичною або юридичною особою) ОСОБА_4 підлягає звільненню з-під варти негайно.

У разі внесення застави зобов`язати обвинуваченого ОСОБА_4 :

- прибувати за кожною вимогою до суду;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватися від спілкування із свідками.

Термін дії обов`язків, покладених судом на обвинуваченого ОСОБА_4 у разі внесення застави, визначити до 29 квітня 2023 року включно.

У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку із внесенням застави обвинувачений ОСОБА_4 вважається таким, що до нього застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні застави обов`язки, застава повертається в дохід держави.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, його захиснику, прокурору та направити до ДУ «Полтавська установа виконання покарань (№23)» після її оголошення.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії даної ухвали.

Повний текст ухвали оголошено 03.03.2023.

Суддя ОСОБА_1