Провадження № 1-р/752/10/23
У Х В А Л А

23 березня 2023 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , за участі прокурора відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду заяву прокурора у кримінальному провадженні - № 0002229 від 18.102019 про роз`яснення ухвали слідчого судді від 03.02.2023 року у справі №752/26906/19 (провадження №1-кс/752/82/23),

ВСТАНОВИВ:

ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду міста Києва від 03 лютого 2023 року задоволено скаргу захисника захисника підозрюваного ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_6 на бездіяльність Генерального прокурора Офісу Генерального прокурора у межах кримінального провадження № 0002229, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 191 та ч. 5 ст. 191 КК України щодо нерозгляду клопотання адвоката ОСОБА_7 від 10.11.2022 року, поданого у порядку статті 220 КПК України. Цією ж ухвалою зобов`язано Генерального прокурора Офісу Генерального прокурора розглянути клопотання адвоката ОСОБА_7 від 10.11.2022 року щодо скасування постанови заступника начальника третього віділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю Офісу Генерального прокурора ОСОБА_8 від 31.10.2022 року про відмову у задоволенні клопотання про заміну прокурора - прокурора у кримінальному провадженні прокурора ОСОБА_3 , у порядку передбаченому ст. 220 КПК України, у строк протягом трьох днів з моменту отримання копії ухвали.

28 лютого 2023 року прокурор відділу Офісу Генерального прокурора звернувся до Голосіївського районного суду міста Києва з заявою про роз`яснення зазначеної вище ухвали слідчого судді.

В обгрунтування вимог зазначив, що статтею 220 КПК України наведено вичерпний перелік учасників кримінального провадження, які зобов`язані у спосіб, передбачений цією нормою, розглядати серед іншого, клопотання сторони захисту про виконання будь-яких процесуальний дій. До них відносяться: прокурор, слідчий та дізнавач. При цьому зазначив, що Генеральний прокурор не входить до складу групи прокурорів у межах кримінального провадження № 0002229, а тому на думку прокурора відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 . Генеральний прокурор не уповноважений розглядати під час досудового розслідування клопотання в порядку статті 220 КПК України. Разом з тим зазначив, що зі змісту ухвали не вбачається посилання на ч.6 ст. 36 КПК України, як на ту, на підставі якої вона була постановлена.

У зв`язку з зазначеним вище просив роз`яснити ухвалу слідчого судді Голосіївського районного суду міста Києва від 03.02.2023 року в частині того чи наділений Генеральний прокурор повноваженнями розглядати під час досудового розслідування клопотання в порядку статті 220 КПК України, приймаючи до уваги той факт, що він не є прокурором у кримінальному провадженні.

Прокурор відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 в судовому засіданні підтримав заяву про роз`яснення ухвали слідчого судді від 03.02.2023 року у справі №752/26906/19 з підстав викладених у ній.

Адвокат ОСОБА_4 будучи присутнім у судовому засіданні заперечував проти заяви щодо роз`яснення ухвали, при цьому зазначив, що ухвала слідчого судді є чіткою і зрозумілою.

Вислухавши учасників судового провадження, дослідивши матеріали заяви, слідчий суддя надходить до висновку, що заява про роз`яснення судового рішення не підлягає задоволенню за таких підстав.

Відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є, серед іншого, застосування до кожного учасника належної правової процедури. Згідно з ч. 3 ст. 26 КПК України слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень КПК України.

Відповідно до вимог ст. 380 КПК України, якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження чи органу виконання судового рішення ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст.

Необхідність роз`яснення судового рішення зумовлена його нечіткістю або суперечливістю викладених у ньому висновків, в тому числі можливістю різного їх тлумачення, тобто коли зміст рішення є незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, або для осіб, які мають його виконувати.

Постановою Великої Палати Верховного Суду від 08 серпня 2019 року у справі №202/4467/14-к визначено, що роз`яснення рішення суду - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні незрозумілості судового акта і викладенні рішення суду у більш зрозумілій формі. Рішення суду може бути роз`яснено у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення (ухвала Верховного Суду України від 13 липня 2016 року у справі N 21-452іп16).

Відтак, роз`яснення судового рішення має значення не саме по собі, а в контексті його правильного виконання з урахуванням змісту рішення і волі суду, який його ухвалив. Метою роз`яснення судового рішення є його удосконалення для правильного розуміння учасниками судового провадження, органом виконання судового рішення. Роз`яснення судового рішення спрямоване на усунення незрозумілості, що ускладнює його реалізацію. Суть роз`яснення судового рішення полягає не в роз`ясненні мотивів, які покладені в основу рішення, а в роз`ясненні рішення саме з метою наступного його виконання.

Отже, роз`яснення судового рішення - це викладення його у більш зрозумілій формі, при цьому суд зобов`язаний викласти більш повно і зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін до рішення по суті і не торкаючись тих питань, які були предметом судового розгляду.

Під час роз`яснення судового рішення не може ставитися питання про зміну рішення, про внесення до нього нових даних або про роз`яснення мотивів прийняття рішення.

Якщо фактично порушується питання про зміну рішення, або про внесення до нього нових даних, або про роз`яснення мотивів прийняття рішення, суд відмовляє в роз`ясненні рішення.

Встановлено, що ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду міста Києва від 03.02.2023 року у справі №752/26906/19 скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_6 на бездіяльність Генерального прокурора Офісу Генерального прокурора у межах кримінального провадження № 0002229, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 191 та ч. 5 ст. 191 КК України щодо нерозгляду клопотання адвоката ОСОБА_7 від 10.11.2022 року, задоволено, зобов`язано Генерального прокурора Офісу Генерального прокурора розглянути клопотання адвоката ОСОБА_7 від 10.11.2022 року щодо скасування постанови заступника начальника третього віділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю Офісу Генерального прокурора ОСОБА_8 від 31.10.2022 року про відмову у задоволенні клопотання про заміну прокурора - прокурора у кримінальному провадженні прокурора ОСОБА_3 , у порядку передбаченому ст. 220 КПК України, у строк протягом трьох днів з моменту отримання копії ухвали.

В зазначеній вище ухвалі слідчий суддя на спростування заперечення прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 що Генеральний прокурор не уповноважений розглядати клопотання в порядку ст. 220 КПК України у кримінальному провадженні, в якому він не входить до складу групи прокурорів у межах кримінального провадження № 0002229, зазначав, що повноваження Генерального прокурора скасовувати незаконні та необґрунтовані постанови слідчих та прокурорів нижчого рівня окремо передбачені ч. 6 ст. 36 КПК України. Пункт 15 ч. 1 ст. 3 КПК України визначає прокурора, як особу, яка обіймає посаду, передбачену ст. 15 Закону України «Про прокуратуру» та діє у межах своїх повноважень. А п. 1 ч. 1 ст. 15 цього Закону наділяє Генерального прокурора статусом прокурора органу прокуратури. Крім того, ст. 220 КПК України визначає суб`єктом розгляду клопотання прокурора та не звужує їх перелік до прокурорів, які здійснюють процесуальне керівництво у відповідному кримінальному провадженні.

Відтак, ухвала слідчого судді постановлена на підставі вимог ст.ст. 369-372 КПК України, є зрозумілою, будь-яких положень, стосовно яких можуть виникнути суперечності щодо її розуміння, не містить, а поставлене в заяві питання стосується роз`яснення положень КПК України, що не відноситься до повноважень слідчого судді і предмету судового розгляду в порядку ст. 380 КПК України, а тому підстави для роз`яснення ухвали слідчого судді Голосіївського районного суду міста Києва від 03.02.2023 року відсутні.

З огляду на викладене, слідчий суддя дійшов висновку, що судове рішення є зрозумілим і роз`яснення не потребує, а зазначені заявником мотиви у заяві не є підставою для роз`яснення судового рішення, оскільки були предметом розгляду скарги захисника підозрюваного ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_6 на бездіяльність Генерального прокурора Офісу Генерального, а тому підстави для задоволення заяви прокурора відділу Офісу Генерального прокурора відсутні.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 370, 380, 392, 404, 405, 407, 418, 419, 422 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

заяву прокурора у кримінальному провадженні - № 0002229 від 18.10.2019 про роз`яснення ухвали слідчого судді від 03.02.2023 року у справі №752/26906/19 (провадження №1-кс/752/82/23) залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Киїського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1