Справа № 643/2104/23
Провадження № 1-кс/643/355/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.03.2023 м.Харків

Московський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю представника ТОВ «ЛАН - СНАБ» (третьої особи щодо якої вирішено питання про накладення арешту на майно) - адвоката ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань Московського районного суду міста Харкова у режимі відеоконференції клопотання представника ТОВ «ЛАН - СНАБ» (код ЄДРПОУ - 31614611) - адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0001860 від 14.06.2022, -

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_3 , яка є представником ТОВ «ЛАН-СНАБ» - третьої особи, щодо майна якої вирішено питання про накладення арешту, 20.03.2023 звернулася до слідчого судді Московського районного суду міста Харкова з клопотанням про часткове скасування арешту майна, що накладений у кримінальному провадженні №0001860 від 14.06.2022 ухвалою слідчого судді Октябрського районного суду міста Полтави від 08.07.2022.

Доводи вказаного клопотання зазначений представник мотивує тим, що ухвалою слідчого судді Октябрського районного суду міста Полтави від 08.07.2022 задоволено клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні №0001860 від 14.06.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.190 КК України, та накладено арешт шляхом заборони відчуження, розпорядження, із забороною органам державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, державним реєстраторам прав на нерухоме майно, у тому числі особам, які виконують функції державного реєстратора прав на нерухоме майно, вчиняти будь-які реєстраційні дії (реєстрацію прав власності, скасування реєстрації прав власності та інших речових прав, у тому числі реєстрацію правочинів щодо відчуження, передачі у володіння та користування третім особам, передачі в іпотеку, будь-якого іншого обтяження та інше) на корпоративні права, а також необоротні активи (основні засоби, інші матеріальні активи, нематеріальні активи, у тому числі рухоме та нерухоме майно) та оборотні активи (в тому числі активи, призначені для реалізації, ряду юридичних осіб, зокрема ТОВ «ЛАН-СНАБ».

Представник третьої особи, щодо майна якої вирішено питання про накладення арешту, вважає, що ухвала Октябрського районного суду міста Полтави від 08.07.2022 про накладення арешту майна у частині, що стосується ТОВ «ЛАН-СНАБ», підлягає скасуванню. Мотивуючи свою позицію представник зауважує, що вказаною ухвалою слідчого судді накладено арешт на корпоративні права, необоротні та оборотні активи ТОВ «ЛАН-СНАБ», з огляду на посилання заявників щодо протиправності реєстраційних дій. Одночасно, адвокат ОСОБА_3 зазначила, що питання законності реєстраційних дій вже перевірені за належною правовою процедурою, а саме Міністерством Юстиції України, компетентним органом якого зроблено висновок, що реєстраційні зміни щодо ТОВ «ЛАН-СНАБ» проведені правомірно, підстави цих дій реєстратором також перевірено. Одночасно, представник третьої особи, щодо майна якої вирішено питання про накладення арешту, зазначає, що більше ніж за два роки, ОСОБА_5 і ОСОБА_6 не скористалися та не бажали скористатися єдиним та законним способом відновлення своїх начебто порушених прав та інтересів вони не зверталися до господарських судів із позовом (позовами) про скасування реєстраційних дій та визнання загальних зборів учасників незаконними, що також, на думку автора клопотання, свідчить про відсутність факту порушення їх прав. Адвокат ОСОБА_3 також вказує на допущені Салтівською окружною прокуратурою міста Харкова порушення під час досудового розслідування та процесуального керівництва ним, а саме порушення територіальної підслідності, ненадання оцінки фактичним обставинам кримінального провадження, що згідно п.п. 1, 2 ч.1 ст.91 КПК України підлягають доказуванню. Представник третьої особи, щодо майна якої вирішено питання про накладення арешту, зауважує, що матеріали кримінального провадження не містять жодних належних та допустимих доказів, які б вказували на склад кримінального правопорушення, що мало місце під час господарської діяльності ТОВ «ЛАН-СНАБ», що свідчить про те, що кримінальне провадження було відкрито лише з метою накладення арешту на корпоративні права Агро товариства, оборотні та необоротні активи. Адвокат ОСОБА_3 зазначає, що попри арешт корпоративних прав з метою збереження речових доказів у кримінальному провадженні, ці права не відповідають ознакам, передбаченим ст.98 КПК України, ухвала слідчого судді, про скасування якої клопочеться, не містить посилання на відповідну обґрунтовану постанову сторони обвинувачення. Представник третьої особи, щодо майна якої вирішено питання про накладення арешту, повідомляє, що тривале існування арешту зашкоджує господарській діяльності товариства та призведе до значних збитків, при цьому будь-які слідчі дії у кримінальному провадженні не здійснюються, що також свідчить про необґрунтованість арешту корпоративних прав.

На підставі викладеного адвокат ОСОБА_3 клопоче про скасування накладеного ухвалою слідчого судді Октябрського районного суду міста Полтави від 08.07.2022 (справа №554/5628/22, провадження №1-кс/554/6594/2022) у частині арешту майна ТОВ «ЛАН-СНАБ» у кримінальному провадженні №0001860 від 14.06.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.190 КК України у частині заборони відчуження, розпорядження, із забороною органам державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, державним реєстраторам прав на нерухоме майно, у тому числі особам, які виконують функції державного реєстратора прав на нерухоме майно, вчиняти будь-які реєстраційні дії (реєстрацію прав власності, скасування реєстрації прав власності та інших речових прав, у тому числі реєстрацію правочинів щодо відчуження, передачі у володіння та користування третім особам, передачі в іпотеку, будь-якого іншого обтяження та інше) на корпоративні права, а також необоротні активи (основні засоби, інші матеріальні активи, нематеріальні активи, у тому числі рухоме та нерухоме майно) та оборотні активи (в тому числі активи, призначені для реалізації) ТОВ «ЛАН-СНАБ».

У судовому засіданні представник третьої особи, щодо майна якої вирішено питання про накладення арешту, наполягала на задоволенні клопотання з мотивів викладених у ньому.

Прокурор та слідчий, будучи належним чином повідомленими про час, дату та місце судового засідання, з невідомих слідчому судді причин на судовий розгляд клопотання зазначеного представника власника арештованого майна не з`явилися, позицію щодо клопотання письмово не виклали. Слідчим на виконання ухвали слідчого судді про відкриття провадження за клопотанням до суду направлені матеріали кримінального провадження, у якому накладено арешт, питання про скасування якого розглядається.

Вислухавши доводи вказаного представника, дослідивши матеріали клопотання та додані до нього документи, а також надані стороною обвинувачення матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов до наступного.

Під час розгляду вищевказаного клопотання встановлено, що Харківським РУП №2 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування кримінального правопорушення, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001860 від 14.06.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.190 КК України.

Досудове розслідування розпочато за заявою ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , які є потерпілими у даному кримінальному провадженні, щодо вчинення, на думку останніх, групою осіб відносно вказаних осіб, як учасників ряду юридичних осіб приватного права, шахрайських дій, внаслідок чого спричинено матеріальну шкоду.

З матеріалів кримінального провадження вбачається, що ОСОБА_5 , ОСОБА_7 , ОСОБА_6 є учасниками ТОВ «Заготзерно-Новогупалівка». Відповідно до установчих документів належна вказаним особам сукупна частка у статутному капіталі вказаного товариства складала 50,001%, а саме: ОСОБА_5 12,65%, ОСОБА_7 12,3559%, ОСОБА_6 25,00%. Станом на кінець 2020 року ТОВ «Заготзерно-Новогупалівка» була учасником у наступних юридичних особах: СТОВ АФ «Маяк» 74,50%; ТОВ «Лан-Снаб» -100%; ТОВ «Хлібозаготовільне підприємство «Вільнянський Елеватор» - 30%; СТОВ «Акцент-Агро» - 79,50%; ТОВ «Привільнянське хлібозаготовільне підприємство» - 50%; ТОВ ВСП АФ «Проминь» - 50%. Також, ОСОБА_5 , як фізична особа, був засновником (учасником) наступних підприємств: ТОВ ВСП АФ «Промінь» - 12,50%; СТОВ Агрофірма «Маяк» - 6,37%; СТОВ «Акцент-Агро» - 10,25%; ТОВ «Привільнянське хлібозаготовільне підприємство» - 3,12%; СТОВ «Райагрохімія» - 17%; ТОВ «Чуднівське КХП» - 15%; ТОВ «Правда» - 18,75 %. Крім того, ОСОБА_6 , як фізична особа, був засновником (учасником) наступних підприємств: СТОВ АФ «Маяк» 3,89 %; СТОВ «Акцент-Агро» 10,25%; ТОВ ВСП АФ «Проминь» 12,50%; ТОВ «Правда» 18,75%; ТОВ «ПРИВІЛЬНЯНСЬКЕ»; ХЛІБОЗАГОТІВЕЛЬНЕ ПІДПРИЄМСТВО» 3,13 %; ТОВ «ЧУДНІВСЬКЕ ХПП» 15 %; СГ ТОВ «РАЙАГРОХІМ» 17%; ТОВ «ВИСОКОПІЛЬСЬКИЙ КОМБІНАТ ХЛІБОПРОДУКТІВ» 25%.

З заяв ОСОБА_5 та ОСОБА_6 до правоохоронних органів, протоколів їх допитів, а також з наданих ними документів крім іншого вбачається, що вони оспорюють реєстраційну дію з передачі ТОВ «ЛАН-СНАБ» частки статутного капіталу ТОВ «ЗАГОТЗЕРНО- НОВОГУПАЛІВКА», де вказані особи є учасниками. Потерпілі зазначають, що реєстраційна дія від 21.01.2021 проведена на підставі акта прийому-передачі частки у статутному капіталі ТОВ «ЛАН - СНАБ», який від імені учасника Товариства - ТОВ «ЗАГОТЗЕРНО- НОВОГУПАЛІВКА», учасниками якого є скаржники, підписала особа, яка не мала не це повноважень. Крім того, останні повідомляють, що вони не надавали згоду на передачу у дарунок частки ТОВ «ЗАГОТЗЕРНО-НОВОГУПАЛІВКА» у розмірі 100% статутного капіталу ТОВ «ЛАН - СНАБ». Всі наступні оскаржувані реєстраційні дії потерпілі також вважають незаконними, вважаючи їх похідними, тобто такими, що були проведені внаслідок попередніх незаконних, на їх думку, реєстраційних дій.

На думку потерпілих, на даний час вказані особи, з метою продовження шахрайських дій та заволодіння їх частками у статутних капіталах вказаних підприємств, перешкоджають останнім у здійсненні їх прав, як учасників товариств, а саме: не надають доступу до фінансово-облікової документації та без їх участі призначають виконавчі органи, здійснюючи особисте розпорядження майном та прибутками вищезазначених підприємств. Тобто виконують усі дії, спрямовані на шахрайське заволодіння майном ОСОБА_5 , ОСОБА_7 та ОСОБА_6 .

Під час досудового розслідування вищевказаного кримінального провадження прокурором до Октябрського районного суду міста Полтави подано клопотання про арешт шляхом заборони відчуження, розпорядження, із забороною органам державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, державним реєстраторам прав на нерухоме майно, у тому числі особам, які виконують функції державного реєстратора прав на нерухоме майно, зокрема, але не обмежуючись Міністерству юстиції України та його територіальним органам, виконавчим органам сільських, селищних та міських рад, Київської, Севастопольської міської, районної, районних у містах Києві та Севастополі державних адміністрацій, акредитованим суб`єктам, державним реєстраторам прав на нерухоме майно, нотаріусам, державним виконавцям, приватним виконавцям та іншим органам чи особам, які виконують функції державної реєстрації прав на нерухоме майно, вчиняти будь-які реєстраційні дії (реєстрацію прав власності, скасування реєстрації прав власності та інших речових прав, у тому числі реєстрацію правочинів щодо відчуження, передачі у володіння та користування третім особам, передачі в іпотеку, будь-якого іншого обтяження та інше) на корпоративні права, а також необоротні активи (основні засоби, інші матеріальні активи, нематеріальні активи, у тому числі рухоме та нерухоме майно) та оборотні активи (в тому числі активі, призначені для реалізації, наступних юридичних осіб: ТОВ «ЗАГОТЗЕРНО-НОВОГУПОЛІВКА» (; юридична адреса: м. Дніпро, вул. Пастера, буд. 10, кв. 7; к.т. 3); ТОВ «АГРОФІРМА «МАЯК» (; юридична адреса: Дніпропетровська область, село Покровка, вул. Центральна, буд 28; к.т. ); СТОВ «АКЦЕНТ-АГРО» (; юридична адреса: Дніпропетровська область, село Маломихайлівка(з), вул. Незалежності, буд. 1а; к.т. ); ТОВ «ВЕРХНЬОДНІПРОВСЬКЕ СІЛЬСЬКОГОСПОДАРСЬКЕ ПІДПРИЄМСТВО АГРОФІРМА ПРОМІНЬ» (; юридична адреса: Дніпропетровська область, с. Бородаївські Хутори, вул. Центральна, буд. 1А; к.т. ); ТОВ «ПРИВІЛЬНЯНСЬКЕ ХЗП» (; юридична адреса: Дніпропетровська область, с. Надіївка, Шосейна, буд. 1; к.т. ); ТОВ «ЛАН-СНАБ» (; юридична адреса: Дніпропетровська область, с. Військове, пров. Абельханова, буд. 15; к.т. - ); ТОВ «ХЛІБОЗАГОТІВЕЛЬНЕ ПІДПРИЄМСТВО «ВІЛЬНЯНСЬКИЙ ЕЛЕВАТОР» (; юридична адреса: Запорізька обл., м. Вільнянськ, вул. Елеваторна, буд. 3; к.т. ); ТОВ «КРЕДИТНА КОМПАНІЯ «ХЛІБНИЙ КРАЙ ІНВЕСТ» (; юридична адреса: Дніпропетровська область, м. Дніпро, вул. Надії Алексєєнко, буд. 21; к.т. ); ТОВ «АГРО-СЕМ 3» (; юридична адреса: Житомирська область, с. Семенівка, вул. Героїв Майдану, буд. 1, к.т. ); ТОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ «ХЛІБНИЙ КРАЙ» (; юридична адреса: Дніпропетровська область, м. Дніпро, вул. Пастера, буд.10; к.т. ); ТОВ «КУДАШІВСЬКЕ ХЛІБОЗАГОТІВЕЛЬНЕ ПІДПРИЄМСТВО» (; юридична адреса: Дніпропетровська область, с. Кудашівка(П), вул. Центральна, буд. 48; к.т. , ); ТОВ «ПРАВДА» (; юридична адреса: Дніпропетровська область, с. Кудашівка(З), вул. Виконкомівська, буд. 23; к.т. ); СТОВ «РАЙАГРОХІМ» (; юридична адреса: Дніпропетровська область, с. Козаче; к.т. ); ТОВ «ЧУДНІВСЬКЕ ХПП» (; юридична адреса: Житомирська область, с. Вільшанка, вул. Чуднівська, буд. 1; к.т. ); ТОВ «ВИСОКОПІЛЬСЬКИЙ КОМБІНАТ ХЛІБОПРОДУКТІВ» (; юридична адреса: Дніпропетровська область, м. Дніпро, вул. Пастера, буд. 10, кв. 7; к.т. ).

Клопотання про арешт майна прокурор обґрунтовував вищевказаними викладеними потерпілими фактами, необхідністю забезпечення цивільного позову, а також забезпечення збереженості предмету злочину.

Слідчим суддею 08.07.2022 клопотання прокурора задоволено у повному обсязі про що винесено ухвалу. Мотивами задоволення клопотання, на переконання слідчого судді, стала наявність даних про достатність доказів, що вказують на наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.190 КК України. Арешт накладено з метою забезпечення цивільного позову, забезпечення збереження предметів злочину, що, на переконання слідчого судді, відповідають критеріям, визначеним у ст.98 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з а.1 ч.1 ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що у подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Виходячи з наведеного, дана норма пов`язує повноваження слідчого судді на скасування арешту майна, якщо встановлені у ході судового розгляду обставини вказуватимуть, що арешт накладено необґрунтовано або у його застосуванні відпала потреба.

Відповідне клопотання прокурора розглянуто за відсутності представника третьої особи, щодо майна якої вирішено питання про накладення арешту, з огляду на це та відповідно до положень ст.174 КПК України адвокат ОСОБА_3 , як представник юридичної особи, має право клопотати про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Октябрського районного суду міста Полтави від 08.07.2022 (справа №554/5628/22, провадження №1-кс/554/6594/2022).

Відповідно до ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Арешт майна є одним з заходів забезпечення кримінального провадження.

Згідно з приписами п.1 ч.3 ст.132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що: існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Як вже зазначалося, кримінальне провадження розпочате прокурором 14.06.2022. При цьому, до початку кримінального провадження Міністерством Юстиції України здійснено розгляд скарг ОСОБА_5 і ОСОБА_6 та надано належну оцінку щодо оскарження реєстраційних дій щодо ТОВ «ЛАН-СНАБ», від яких були здійснені похідні управлінські та реєстраційні дії щодо корпоративних прав, необоротних та оборотних активів, на які накладено арешт даною ухвалою. Внаслідок реєстраційних дій змінено засновника ТОВ «ЛАН-СНАБ» з ТОВ «Заготзерно-Новогупалівка» на ТОВ «КК Хлібний Край Інвест» на підставі акту приймання-передачі корпоративних прав від 20.01.2021, який було укладено у зв`язку з даруванням частки у статутному капіталі 20.01.2021. З чого вбачається, що зміни долі потерпілих де факто не було, змінилися долі засновника ТОВ «Заготзерно-Новогупалівка», та збільшився розмір статутного капіталу. Наказом Міністра Юстиції України ОСОБА_8 № 2864/7 від 16.08.2021 року відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_6 , ОСОБА_5 та ОСОБА_7 від 02.06.2021 року на реєстраційні дії щодо ТОВ «ЛАН-СНАБ» (). Підставою для винесення наказу Міністра Юстиції України № 2864/7 від 16.08.2021 року став Висновок Центральної Колегії Міністерства юстиції України з розгляду скарг на рішення, дії aбo бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції від 26.07.2021 року. Згідно даного Висновку оскаржувана реєстраційна дія від 21.01.2021 року щодо збільшення розміру статутного капіталу Товариства та акту приймання-передачі частки у статутному капіталі Товариства, проведені приватним нотаріусом ОСОБА_9 , у повному обсязі відповідала вимогам чинного законодавства. Вищевказаними Наказом Міністра Юстиції України № 2864/7 від 16.08.2021 року та Висновком Центральної Колегії Міністерства юстиції України з розгляду скарг на рішення, дії aбo бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції від 26.07.2021 встановлено, що доводи скаржників були безпідставними, необґрунтованими та такими, що не ґрунтувалися на положеннях Закону, а саме: є безпідставними наступні доводи даної скарги ОСОБА_6 , ОСОБА_5 та ОСОБА_7 від 02.06.2021 року на реєстраційні дії щодо ТОВ «ЛАН-СНАБ» (): - «оскаржувана реєстраційна дія проведена на підставі акту приймання-передачі частки у статутному капіталі Товариства, який від імені учасника був підписаний особою, яка не мала на це повноважень»; - «скаржники не давали згоду на передачу у подарунок частки у розмірі 100 % статутного капіталу Товариства». Таким чином, вищевказаним наказом Міністра Юстиції України від 16 серпня 2021 року, а також висновком Центральної Колегії Міністерстваюстиції України з розгляду скарг на рішення, дії a6o бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції від 26.07.2021 року встановлено, що всі реєстраційні дії проведені приватним нотаріусом ОСОБА_9 щодо ТОВ «ЛАН-СНАБ» (), стосовно зміни складу учасників, збільшення розміру статутного капіталу Товариства та підписання актів приймання-передачі часток у статутному капіталі Товариства у повному обсязі відповідали вимогам чинного законодавства.

Таким чином, на переконання слідчого судді, станом на момент реєстрації кримінального провадження існували достатні належні та допустимі докази, що свідчать про відсутність обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення посадовими особами ТОВ «ЛАН-СНАБ», а також пов`язаних з використанням корпоративних прав, оборотних та необоротних активів цього Товариства.

При цьому, слідчий суддя погоджується з твердженнями представника про те, що досудове розслідування 14.06.2022 розпочате за заявою ОСОБА_5 та ОСОБА_6 щодо, начебто, вчинення групою осіб шахрайських дій щодо прийняття ряду рішень загальними зборами ряду Товариств без повідомлення їх про проведення таких зборів. При цьому, з січня 2021 року, коли були проведені перші загальні збори учасників Товариств, по теперішній час, березень 2023 року, тобто більше ніж за два роки, ОСОБА_5 і ОСОБА_6 не скористалися та не бажали скористатися єдиним та законним способом відновлення своїх начебто порушених прав та інтересів вони не зверталися до господарських судів із позовом (позовами) про скасування реєстраційних дій та визнання загальних зборів учасників незаконними. Станом на теперішній час всі рішення загальних зборів жодним суб`єктом у судовому порядку так і не оскаржувалися, є законними та не скасовувалися. Що свідчить про відсутність обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення посадовими особами ТОВ «ЛАН-СНАБ», а також пов`язаних з використанням корпоративних прав, оборотних та необоротних активів цього Товариства.

Згідно з приписами п.1 ч.3 ст.132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що: може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Відповідно до а.2 ч.1 ст.170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Жодних посилань на відомості та докази про те, що арештовані корпоративні права, оборотині та необоротні активи юридичної особи можуть приховуватися, пошкоджуватися, псуватися, знищуватися, перетворюватися або відчужуватися ані клопотання прокурора, ані ухвала слідчого судді Октябрського районного суду міста Полтави не містять.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно з ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Під час досудового розслідування повноваженнями відносити майно до речових доказів наділені виключно дізнавач, слідчий та прокурор. Відповідна постанова слідчого судді Октябрського районного суду міста Полтави не надавалася, посилання на неї у відповідній ухвалі слідчого судді Октябрського районного суду міста Полтави відсутні, матеріали кримінального провадження такого документу також не містять.

Попри твердження в ухвалі слідчого судді Октябрського районного суду міста Полтави від 08.07.2022 про віднесення корпоративних прав, оборотних та необоротних активів підприємства до категорії речових доказів, очевидно, що корпоративні права, оборотні та необоротні активи підприємства, за обставин, що розслідуються, не можуть бути матеріальними об`єктами, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. Ці права та активи, з огляду на вищевказані приписи, можуть виступати речовими доказами лише у разі, якщо вони є об`єктом злочинного посягання або набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Переконання слідчого судді про відсутність обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення, яке полягало у протиправному набутті певними особами корпоративних прав, викладено вище.

Відповідно до приписів ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна з метою збереження речових доказів слідчий суддя, крім іншого, повинен враховувати: можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 КПК України). З огляду на вищевикладене, на переконання слідчого судді, використання корпоративних прав, оборотних та необоротних активів юридичної особи, у якості доказів у кримінальному провадженні, за наявності зазначених обставин, - є неможливим.

Відповідно до п.4 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

При цьому, відповідно до п.1 ч.4 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка у силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

З матеріалів кримінального провадження вбачається відсутність у будь-якої фізичної особи процесуального статусу підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка у силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння. Також матеріали слідчої справи не містять відомостей про те, що відносно будь-якої юридичної особи здійснюється кримінальне провадження.

З огляду на викладене, посилання слідчого судді Октябрського районного суду міста Полтави на забезпечення цивільного позову як на мету арешту майна є безпідставним.

Згідно з приписами п.2 ч.3 ст.132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який йдеться у клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора. Адвокат ОСОБА_3 зазначає, що ТОВ «ЛАН-СНАБ» є агропідприємством та відноситься до реального сектору економіки, яке у цей складний час підтримує економіку України, створює та забезпечує робочі місця, сплачує необхідні податки та збори та є виробником сільськогосподарського товару. Накладення арешту на корпоративні права, оборотні та необоротні активи ТОВ «ЛАН-СНАБ» фактично блокує належну господарську діяльність ТОВ «ЛАН-СНАБ», оскільки у процесі діяльності будь-якої юридичної особи проведення реєстраційних дій є необхідним та таким, що забезпечує господарську діяльність. Вищевказаний арешт може завдати значні збитки ТОВ «ЛАН-СНАБ», що може призвести до повного зупинення законної господарської діяльності ТОВ «ЛАН-СНАБ». Крім того, з моменту накладення ухвалою Октябрського районного суду м. Полтави від 08.07.2022 арешту на корпоративні права, оборотні та необоротні активи ТОВ «ЛАН-СНАБ» минуло вже більше 8 місяців. Проте, за даний проміжок часу кримінальне провадження триває та необхідних процесуальних дій не здійснювалось, що також вказує на відсутність необхідності у такому заході, як накладення арешту на корпоративні права, оборотні та необоротні активи ТОВ «ЛАН-СНАБ».

Відповідно до вимог ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна з метою збереження речових доказів слідчий суддя, крім іншого, повинен враховувати: розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Критерії розумності та співрозмірності обмеження права власності є оціночними поняттями та визначаються на розсуд слідчої судді. Відповідно до статті 1 Протоколу 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися, зокрема, на умовах, передбачених законом. При цьому, обмеження права власності має переслідувати законну мету за допомогою засобів, які є пропорційними меті (Рішення ЄСПЛ від 05.01.2000 у справі «Беєлер проти Італії», заява №33202/96, параграф 107). При цьому, будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечувати «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи (Рішення ЄСПЛ у справі Джеймс та інші проти Сполученого Королівства від 21.02.1986, заява №8793/79, параграф 50).

Стаття 41 Конституції України закріплює положення про те, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Відповідно до ч.1 ст.16 КПК України закріплено, що позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого у порядку, передбаченому цим Кодексом.

Статтею 1 Протоколу №1 (1952 р.) до Конвенції встановлено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном, ніхто не може бути позбавлений свого майна, інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

Як свідчить практика Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), найчастіше втручання у право власності фізичних та юридичних осіб відбувається з боку державних органів, зокрема, органів виконавчої влади, іноді органів законодавчої й судової влади, шляхом прийняття законодавчих актів чи при винесенні незаконного рішення суду, тоді як ст.1 Першого Протоколу до Європейської конвенції з прав людини забороняє будь-яке невиправдане втручання державних органів.

Практика ЄСПЛ визначає, що стаття 1 Протоколу 1, яка спрямована на захист особи (юридичної особи) від будь-якого посягання держави на право володіти своїм майном, також зобов`язує державу вживати необхідні заходи, спрямовані на захист права власності (рішення по справі «Броньовський (Broniowski) проти Польщі» від 22.06.2004р.).

У своїх висновках ЄСПЛ неодноразово нагадував, що перша та найважливіша вимога статті 1 Протоколу 1 полягає у тому, що будь-яке втручання публічної влади у право на мирне володіння майном має бути законним: друге речення п.1 дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а п.2 визначає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном шляхом введення у дію «законів». Більше того, верховенство права, один з фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей конвенції (рішення у справах «Амюр проти Франції», «Колишній король Греції та інші проти Греції» та «Малама проти Греції»).

Згідно ч.1 ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що у подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Як вбачається з ухвали слідчого судді Октябрського районного суду міста Полтави про накладення арешту на майно, підставою для застосування у рамках такого кримінального провадження заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна стала необхідність забезпечення збереження речових доказів.

Разом з тим, що стосується подальшої необхідності у дії заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, слідчий суддя цілком погоджується з вищевикладеними доводами адвоката ОСОБА_3 . З огляду на викладені нею та неоспорені стороною обвинувачення обставини, на даний час відсутня необхідність у подальшому арешті майна. Крім того, на даний час власник майна не може у повній мірі використовувати свої можливості для досягнення мети та цілей господарської діяльності підприємства, адже наразі діють обмеження, встановлені ухвалою слідчого судді Октябрського районного суду міста Полтави у частині арешту майна Товариства, що робить неможливим повноцінне ведення господарської діяльності. Крім того, з моменту накладання арешту на майно сплинув значний час, проте, не вбачається, що з цього часу будь-яким особам у кримінальному провадженні повідомлено про підозру. За таких обставин, слідчий суддя не може прийти до переконання, що на теперішній час накладений арешт майна продовжує відповідати засадам розумності та співмірності, а, відповідно, й що такий захід забезпечення обґрунтовано продовжує обмежувати право власності.

При цьому, слідчий суддя не погоджується з доводами представника про те, що приймаючи рішення про здійснення у місті Харкові досудового розслідування у рамках кримінального провадження №0001860 від 14.06.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.190 КК України, відносно Агро товариств, у тому числі - ТОВ «ЛАН-СНАБ», вбачається, що процесуальні керівники Салтівської окружної прокуратури міста Харкова не звернули уваги на те, що місцезнаходженням даної юридичної особи є Дніпропетровська область, а також не проаналізували сукупність зібраних по кримінальному провадженні фактичних обставин, що згідно п.п. 1, 2 ч.1 ст.91 КПК України підлягають доказуванню у кримінальному провадженню, зокрема, подію кримінального правопорушення, мотив і мету вчинення кримінального правопорушення, не надали їм жодної юридично-правової оцінки. Виходячи з приписів ст.ст.25, 214 КПК України кримінальне провадження має бути розпочато незалежно від додержання заявником вимог предметної та територіальної підслідності. Відповідно до ч.2 ст.218 КПК України якщо слідчому із заяви, повідомлення або інших джерел стало відомо про обставини, які можуть свідчити про кримінальне правопорушення, розслідування якого не віднесене до його компетенції, він зобов`язаний протягом п`яти днів з дня встановлення таких обставин письмово повідомити про них прокурора та проводити розслідування доти, доки прокурор не визначить іншу підслідність. Прокурор розглядає письмове повідомлення слідчого протягом десяти днів з дня його отримання та у разі підтвердження наведених у ньому обставин зобов`язаний прийняти постанову про визначення підслідності. Прокурор у разі самостійного встановлення обставин, що свідчать про необхідність визначення іншої підслідності, протягом десяти днів з дня встановлення таких обставин зобов`язаний прийняти постанову про визначення підслідності. Матеріали кримінального провадження відомостей про обізнаність слідчого чи прокурора з приводу порушення територіальної підслідності не містять. Збір і аналіз зібраних доказів є однією зі складових діяльності органів досудового розслідування, яке наразі триває.

Не погоджується слідчий суддя і з твердженням адвоката ОСОБА_3 про те, що на сьогоднішній день матеріали кримінального провадження не містять жодних належних та допустимих доказів, що хоча б гіпотетично вказували на склад кримінального правопорушення у ході господарської діяльності ТОВ «ЛАН-СНАБ», що безумовно, говорить про те, що дане кримінальне провадження розпочато з порушеннями вимог щодо підслідності та лише з метою накладення арешту на корпоративні права Агро товариства, оборотні та необоротні активи. Відповідно до ст.215 КПК України досудове розслідування здійснюється у формі досудового слідства. Зазначена норма, як і у цілому положення глави 19 КПК України, визначають форму та регламентують порядок проведення досудового слідства, однак не встановлюють переліку процесуальних та слідчих дій, які обов`язково належить здійснити у ході досудового розслідування для його закінчення. Орган досудового розслідування у залежності від описаних заявником обставин, у яких останній вбачає ознаки кримінально-караних діянь, на власний розсуд визначає об`єм перевірочних дій, достатній, за переконанням слідчого чи прокурора, для прийняття мотивованого рішення у відповідності до положень ст.283, 284 КПК України. Крім того, відповідно до ч.1 ст.94 КПК України слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінює кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення. Таким чином, на даному етапі кримінального провадження, прийняття рішення щодо наявності чи відсутності у діяннях осіб складу кримінального правопорушення приймає слідчий чи прокурор. Твердження ж представника третьої особи, щодо майна якої вирішено питання про накладення арешту, про протиправність їх дій з метою лобіювання чиїхось інтересів мають вирішуватися за іншою правовою процедурою.

З урахуванням викладеного, на переконання слідчого судді арешт на корпоративні права, оборотні та необоротні активи ТОВ «ЛАН-СНАБ» накладено необґрунтовано, а, з метою відновлення гарантованого права власності особи, - доходить до висновку, що клопотання про скасування арешту майна підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 2, 16, 22, 98, 170, 173, 174, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання представника ТОВ «ЛАН - СНАБ» (третьої особи щодо якої вирішено питання про накладення арешту на майно) - адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна - задовольнити.

Скасувати накладений відповідно до ухвали слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтави від 08.07.2022 (справа №554/5628/22, провадження №1-кс/554/6594/2022) арешт у кримінальному провадженні №0001860 від 14.06.2022 у частині заборони відчуження, розпорядження, із забороною органам державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, державним реєстраторам прав на нерухоме майно, у тому числі особам, які виконують функції державного реєстратора прав на нерухоме майно, зокрема, але не обмежуючись Міністерству юстиції України та його територіальним органам, виконавчим органам сільських, селищних та міських рад, Київської, Севастопольської міської, районної, районних у містах Києві та Севастополі державних адміністрацій, акредитованим суб`єктам, державним реєстраторам прав на нерухоме майно, нотаріусам, державним виконавцям, приватним виконавцям та іншим органам чи особам, які виконують функції державної реєстрації прав на нерухоме майно, вчиняти будь-які реєстраційні дії (реєстрацію прав власності, скасування реєстрації прав власності та інших речових прав, у тому числі реєстрацію правочинів щодо відчуження, передачі у володіння та користування третім особам, передачі в іпотеку, будь-якого іншого обтяження та інше) на корпоративні права, а також необоротні активи (основні засоби, інші матеріальні активи, нематеріальні активи, в тому числі рухоме та нерухоме майно) та оборотні активи (в тому числі активи, призначені для реалізації) ТОВ «ЛАН - СНАБ» (код ЄДРПОУ - 31614611).

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Повний текст ухвали проголошено о 08:40 годині 24.03.2023 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1