У Х В А Л А
Іменем України

09 грудня 2022 року

Деснянський районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , за участю: прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5
розглянувши у судовому засіданні в залі Деснянського районного суду м. Києва клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_6 погоджене із прокурором Деснянської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю Херсонської області, Голопристанського району, с. Геройськ, громадянину України, одруженому, пенсіонеру, с вищою освітою, раніше не судимому, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, у кримінальному провадженню внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002356 від 16.09.2022
ВСТАНОВИВ:
08 грудня 2022 року до Деснянського районного суду м. Києва надійшло вказане клопотання.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що слідчим відділом Деснянського УП ГУНП у м. Києві, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002356 від 16.09.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Далі у клопотанні детально викладені обставини можливо вчинення злочину передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України. Серед іншого зазначено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 16.09.2022 року приблизно о 00.10 годині, перебуваючи у приміщенні квартири АДРЕСА_2 на ґрунті раптово виниклих неприязних стосунків вступив у словесну сварку зі своєю дружиною ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у ході якої у ОСОБА_4 виник умисел спрямований на заподіяння смерті останній. Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_4 діючи умисно, взяв до рук, предмет схожий на рушницю з маркуванням та зробив постріл із зазначеного предмету у бік ОСОБА_7 , спричинивши останній тілесні ушкодження від яких настала смерть останньої на місці події.

16.09.2022 року ОСОБА_4 затримано в порядку ст.208 КПК України.

16.09.2022 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

В обґрунтування клопотання слідчий також посилається на те, що ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 16.09.2022 року ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 14.11.2022 року, який ухвалою слідчого судді від 09.11.2022 року було продовжено до 14.12.2022 року.

Обґрунтована підозра у вчинення ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом огляду місця події від 16.09.2022 року, протоколами допитів свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , протоколом допиту підозрюваного та протоколом допиту потерпілої ОСОБА_16 , відомостями отриманими під час проведення слідчого експерименту за участі підозрюваного, речовими доказами та іншими письмовими доказами у сукупності.

Постановою керівника Деснянської окружної прокуратури міста Києва строк досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні продовжено до 3-х місяців, тобто до 16.12.2022 року.

Строк дії ухвали слідчого судді Деснянського районного суду міста Києва від 09.11.2022 про продовження ОСОБА_4 строк тримання під вартою закінчується 14.12.2022 року, оскільки був продовжений в межах строку досудового розслідування, втім у вказаний час завершити досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002356 від 16.09.2022, не вбачається можливим внаслідок особливої складності кримінального провадження, що пов`язано з отриманням ряду висновків експертиз та виконанням певного обсягу слідчих та процесуальних дій.

Ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 09.12.2022 року строк досудового розслідування продовжено до п`яті місяців, тобто до 16.02.2023 року.

У зв`язку із чим, сторона обвинувачення дійшла до висновку про необхідність продовження ОСОБА_4 строку дії застосованого останньому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи продовження існування на даний час ризиків, передбачених пунктами 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, які не зменшились, при цьому, застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу не зможе запобігти зазначеним ризикам, а перебуваючи на свободі, підозрюваний зможе здійснити дії, спрямовані на уникнення ним покарання і не виконання процесуальних обов`язків.

Слідчий просить продовжити запобіжний захід у виді тримання під вартою ОСОБА_4 строком до 06 лютого 2023 року включно, тобто в межах строку досудового розслідування кримінального провадження.

В судовому засіданні прокурор просив суд клопотання задовольнити і продовжити строк тримання підозрюваному ОСОБА_4 під вартою, оскільки запобігти ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів до підозрюваного неможливо.

Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник заперечували проти задоволення клопотання, посилаючись на відсутність обґрунтованої підозри відносно ОСОБА_4 та недоведеність існування ризиків, на які посилався прокурор, просили обрати більш м`який запобіжний захід, зокрема заставу.

Вислухавши думки сторін кримінального провадження, дослідивши додані до клопотання матеріали, що мають значення для вирішення поданого клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено з наданих стороною обвинувачення матеріалів, слідчим відділом Деснянського УП ГУНП у м. Києві, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002356 від 16.09.2022, за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
16.09.2022 року ОСОБА_4 затримано в порядку ст.208 КПК України.

16.09.2022 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у протиправному заподіянні смерті іншій людині (вбивство), - тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, а саме

Строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0002356 від 16.09.2022, відповідно до ухвали слідчого судді Деснянського районного суду міста Києва продовжено до 5-і місяців, тобто до 16.02.2023.
Ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду міста Києва від 09.11.2022 ОСОБА_4 був продовжений строк тримання під вартою до 14.12.2022 року, без визначення розміру застави.
Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищувати, сховати або спотворювати будь-яку з речей які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Вимогами частини першої статті 194 КПК України визначено підстави для застосування запобіжного заходу, до яких належить: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий або прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам або ризику, зазначеним у клопотанні.
Положеннями ч. 3 ст. 197 КПК України передбачено, що строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Згідно з ч. 3 ст. 199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 КПК України, повинно містити виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України однією з підстав для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.
В ході розгляду зазначеного клопотання, слідчим суддею перевірено обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, що повністю підтверджується зібраними в ході досудового розслідування фактичними даними, отриманими за результатами проведених процесуальних і слідчих дій, сукупність яких на даному етапі досудового розслідування, надають можливість переконатись в обґрунтованості підозри до такого ступеня, за якого об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.
При цьому суд звертає увагу, що для повідомлення про підозру не потрібна така ж ступінь доведення як для визнання особи винною, достатньо щоб у стороннього спостерігача склалось враження, що злочин було вчинено і підозрювана особа причетна до його вчинення. Такого ступеню доведення у цій справі було досягнуто.
Висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень. Адже факти, які є підставою для підозри ще не досягли рівня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, яке відбувається на наступному етапі кримінального процесу. Отже на досудовому розслідуванні встановлення обґрунтованості підозри оцінюється в сукупності наданих прокурором та слідчим матеріалів та їх переконливості у тому, що підозрювана особа могла вчинити інкримінований їй злочин.

Згідно ч 2 ст. 177 КПК України другою підставою для застосування запобіжного заходу є наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Слідчий суддя погоджується з доводами, викладеними у наданому клопотанні, щодо існування обставин, які свідчать про те, що ризики, які були підставою для застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, на теперішній час повністю не відпали і не зменшилися.
Так, слідчий суддя вважає встановленим наявність ризику ухилення від органу досудового слідства підозрюваного, оскільки останній підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину за який передбачено покарання на строк від семи до п`ятнадцяти років і, розуміючи наслідки завершення досудового слідства та судового розгляду, а також враховуючи воєнний стан на території України, може намагатись уникнути досудового розслідування, тим більше, що на початкових його етапах, коли розкриття злочину найбільш ефективне. Тяжкість ймовірного покарання та суворість можливого вироку значно підвищують ймовірність ризику переховування від органів досудового розслідування та/або суду.
Також, слідчий суддя вважає, що існує ризик можливого впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні.
При встановленні наявності ризику впливу на свідків, слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК).
Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК). Окрім того, потерпіла є рідною донькою підозрюваного, що свідчить про можливість з боку останнього з метою уникнення кримінальної відповідальності, впливу на потерпілу з метою зміни показань.
За таких обставин ризик впливу на потерпілу та свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від потерпілої та свідків, та дослідження їх судом.
Дійшовши висновку про наявність ризику, суд звертає увагу, що ризик не є фактом, а є ймовірністю вчинення певних дій, а тому має бути доведено в судовому засіданні саме ймовірність того, що підозрюваний може їх вчинити і суд вважає, що така ймовірність є доволі високою.
Таким чином судом встановлено наявність ризиків визначених п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а тому відносно підозрюваного може бути обрано запобіжний захід.

Вирішуючи питання про доцільність продовження запобіжного заходу суд враховує те, що досудове слідство у строки тримання під вартою підозрюваного завершити неможливо, так як необхідно провести, ще ряд процесуальних та слідчих дій, а також суд враховує дані про особу підозрюваного, який підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, який має надзвичайно високий ступень зумовлений тяжкими наслідками не лише для конкретної особи, а і для суспільства в цілому, також суд враховує вид та ступінь встановлених ризиків, тяжкість злочину, обстановку в якій вчинено злочин, а саме, воєнний стан, який продовжується і у якому уникнути слідства легше ніж під час миру, а тому суд вважає, що недостатньо застосування більш м`яких запобіжних заходів ніж тримання під вартою відносно підозрюваного.

Також, відповідно до п. 1ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні, зокрема, щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування;

Тож, враховуючи характер інкримінованих ОСОБА_4 діянь, передбачених ч. 1 ст. 115 КК України, слідчий суддя вважає за необхідне при постановлені ухвали у кримінальному провадженні не визначати розмір застави.

Вирішуючи питання про строк на який має буди продовжено запобіжний захід, слідчий суддя враховує, що строк досудового слідства продовжено до 16.02.2023, а тому і строк дії запобіжного заходу має бути продовжено до 06.02. 2023 року

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 376 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_6 погоджене із прокурором Деснянської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, у кримінальному провадженню внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002356 від 16.09.2022, задовольнити.
Продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в межах строку досудового розслідування, тобто до 06 лютого 2023 року включно, без визначення розміру застави.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення, а підозрюваним який перебуває під вартою в той же строк з моменту вручення копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1