ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 641/1685/18
Провадження № 11кп/818/1597/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 грудня 2022 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

за участю прокурора ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в залі суду у м.Валки Харківської області клопотання прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_5 про поновлення строку на апеляційне оскарження вироку Комінтернівського районного суду м. Харкова від 31 січня 2022 року щодо ОСОБА_7 у кримінальному провадженні за обвинуваченням її у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 187, ч. 2 ст. 15, п. 6 ч. 2 ст. 115 КК України,

УСТАНОВИЛА:

На зазначений вирок місцевого суду прокурором у кримінальному провадженні подана апеляційна скарга разом з клопотанням про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

В клопотанні прокурор просить поновити строк на апеляційне оскарження вироку Комінтернівського районного суду м. Харкова від 31.01.2022 року щодо ОСОБА_7 .

В обґрунтування посилається на те, що враховуючи повномасштабне вторгнення Збройних сил Російської Федерації на території України та початком війни 24.02.2022 року, а також у зв`язку з тим, що Комінтернівський районний суд м. Харкова з 24.02.2022 року припинив свою діяльність та відповідно до Розпорядження Голови Верховного Суду №4/0/9-22 від 10.03.2022 року "Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану" змінено територіальну підсудність судових справ Комінтернівського районного суду м. Харкова та визначено територіальну підсудність справ за Ленінським районним судом міста Полтави, вважає, що строк на апеляційне оскарження було пропущено нею з поважних причин, просить його поновити.

Також зазначає, що 28.02.2022 року вона направила апеляційну скаргу на електронну пошту апеляційного суду, але з невідомих їй причин дана апеляційна скарга не була зареєстрована.

Заслухавши доповідь судді, перевіривши матеріали провадження, колегія суддів вважає, що клопотання прокурора про поновлення строку на апеляційне оскарження задоволенню не підлягає, зважаючи на наступне.

На підставі п.1 ч.2 ст.395 КПК України апеляційна скарга, якщо інше не передбачено цим Кодексом, може бути подана на вирок або ухвалу про застосування чи відмову у застосуванні примусових заходів медичного або виховного характеру протягом тридцяти днів з дня їх проголошення.

Відповідно до ч.1 ст.117 КПК України пропущений з поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Відповідно до правового висновку Верховного Суду, викладеному в ухвалі від 17 червня 2020 року у справі № 51-1599км20, поважними причинами пропуску строку апеляційного оскарження та підставою для його поновлення за відповідним клопотанням в порядку, передбаченому ст. 117 КПК України, може бути необізнаність заінтересованих осіб з мотивами постановленого рішення (відповідно до висновку об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду, викладеному в Постанові від 27 травня 2019 року у справі № 461/1434/18), а також захворювання учасника провадження та інші непереборні обставини.

Згідно з практикою ЄСПЛ, вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (див., mutatis mutandis, рішення у справі «Олександр Шевченко проти України» (974_256) (Aleksandr Shevchenko v. Ukraine), заява № 8371/02, п. 27, рішення від 26 квітня 2007 року, та «Трух проти України» (Trukh v. Ukraine) (ухвала), заява № 50966/99, від 14 жовтня 2003 року).

У своїй практиці Європейський суд неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

При цьому, колегія суддів вважає за необхідне звернути увагу на те, що необґрунтоване поновлення процесуального строку на оскарження остаточного судового рішення порушує принцип юридичної визначеності і перешкоджає своєчасному виконанню рішення суду, яке набуло законної сили.

Як вбачається з матеріалів провадження оскаржений вирок суду був постановлений 31.01.2022 року (т.4 а.с.96).

З журналу судового засідання та тексту вироку суду вбачається, що в судовому засіданні приймала участь саме апелянт - прокурор ОСОБА_5 , яка була обізнана про день та час проголошення вироку по даній справі (т.4 а.с.94).

Як вбачається з поданого клопотання про поновлення строку на оскарження, причиною пропуску процесуального строку послугував військовий стан та зміна територіальної підсудності суду, у зв`язку з чим апеляційна скарга була подана лише 31.10.2022 року, тобто більш ніж через 9 місяців після ухвалення вироку.

Однак, на думку колегії суддів такі підстави не свідчать про поважність пропущення строку, виходячи з наступного.

Сам по собі факт запровадження у країні воєнного стану не є безумовною підставою для поновлення пропущеного апеляційного строку, оскільки слід врахувати конкретні обставини, які перешкоджали особі вчасно подати апеляційну скаргу. Верховний суд виходить с того, що в такому випадку слід брати до уваги, зокрема, територіальне місцезнаходження суду, порядок його функціонування, хід бойових дій на відповідній території, існування реальної небезпеки для життя учасників процесу, тривалість самого процесуального строку та час, який минув із дати його завершення, наявність обставин, які об`єктивно перешкоджали особі реалізувати своє право в межах процесуального строку, чи вживала особа розумних заходів для того, щоб реалізувати своє право в межах процесуального строку та якнайшвидше після його закінчення та інші обставини.

Так, доводи апелянта про те, що у неї була відсутня можливість своєчасного подання апеляційної скарги на вирок суду з причин, що не залежали від неї, у зв`язку із введенням воєнного стану та зміною територіальної підсудності суду, є безпідставними, виходячи з наступного.

З огляду на час постановлення оскаржуваного вироку, про якій прокурор була обізнана з огляду на її процесуальний статус та повноваження, то вона мала фактично більш трьох тижнів (до початку військового вторгнення РФ на територію України) подати апеляційну скаргу.

Відповідно до Розпорядження Голови Верховного Суду №4/0/9-22 від 10.03.2022 року "Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану" було змінено територіальну підсудність судових справ Комінтернівського районного суду м. Харкова та визначено територіальну підсудність справ за Ленінським районним судом міста Полтави. Тобто починаючи з 10.03.2022 року прокурор мав можливість звернутись із апеляційною скаргою до суду, територіальне місцезнаходження якого знаходилась не в зоні бойових дій.

Однак, апеляційна скарга прокурором була подана лише 31.10.2022 року, тобто більш ніж через 9 місяців після визначення територіальної підсудності суду, а тому враховуючи обізнаність прокурора, підстави на які вона посилається не свідчать про поважність пропущення зазначеного процесуального строку.

Окрім цього, як зазначаила прокурор ОСОБА_5 в судовому засіданні апеляційної інстанції, копію оскаржуваного вироку вона отримала в день його ухвалення. Прокурор є фахівцем в галузі права, використання нею своїх процесуальних прав пов`язано безпосередньо з її професійною діяльністю, не потребує сторонніх знань чи правової допомоги, тому строк у більш ніж три тижні (до початку війни), на думку колегії суддів, є цілком достатнім для підготовки та направлення апеляційної скарги, в якій до речі йде мова про істотне погіршення становища обвинуваченої.

Також посилання прокурора на те, що нею 28.02.2022 року була подана апеляційна скарга на електронну пошту Харківського апеляційного суду, яка не зареєструвалась по невідомим їй причинам, не є переконливим мотивом поважності пропуску строку на апеляційне оскарження вироку суду, враховуючи її обізнаність про зміну з 10.03.2022 року територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану та звернення лише 31.10.2022 року з апеляційною скаргою.

Таким чином, в клопотанні прокурора ОСОБА_5 переконливих мотивів поважності пропуску строку на апеляційне оскарження вироку суду не наведено, причини, на які посилається остання, колегія суддів не вважає об`єктивно непереборними, такими, що унеможливлювали як в загальному розумінні, так й з точки зору вимог кримінального процесуального закону та практики Європейського суду з прав людини, з огляду на процесуальний статус апелянта і його повноваження, визначені державою, скористатися йому правом на оскарження даного судового рішення, вагомих правових підстав для поновлення такого строку колегія суддів не вбачає. Апелянт мав всі передбачені законом можливості для належної реалізації свого права на оскарження вироку Комінтернівського районного суду м. Харкова від 31.01.2022 року щодо ОСОБА_7 вчасно.

Відповідно до ч.3 ст. 399 КПК України, апеляційна скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку апеляційного оскарження і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Керуючись ст. 399 КПК України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:

Відмовити у задоволенні клопотання прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_5 про поновлення строку на апеляційне оскарження вироку Комінтернівського районного суду м. Харкова від 31 січня 2022 року щодо ОСОБА_7 .

Апеляційну скаргу прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_5 на вирок Комінтернівського районного суду м. Харкова від 31 січня 2022 року щодо ОСОБА_7 - повернути апелянту.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення, але може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Касаційного кримінального Верховного Суду протягом трьох місяців з дня її проголошення.

Колегія суддів:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_8