У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
08.12.2022 р. смт. Іванків
Іванківський районний суд Київської області у складі головуючої судді ОСОБА_1 ,
За участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,,
Прокурора ОСОБА_3 ,
Обвинуваченого ОСОБА_4 .
Захисника обвинуваченого, адвоката ОСОБА_5 ,
Представника потерпілої юридичної особи ОСОБА_6 ,
Розглянувши у підготовчому судовому засіданні в смт. Іванків клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 , адвоката ОСОБА_5 про повернення обвинувального акту у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 00000575 від 18.08.2021 про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч.2 ст. 364, ч.1 ст. 366 КК України,
ВСТАНОВИВ:
У провадженні Іванківського районного суду Київської області перебувають матеріали кримінального провадження про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 364 та ч. 1 ст. 366 КК України.
30.11.2022 року під час підготовчого судового засідання, адвокат ОСОБА_5 заявив клопотання про повернення обвинувального акту прокурору, оскільки реєстр матеріалів досудового розслідування містить суперечності, а в самому обвинувальному акті потепілим зазначено юридичну особу - Державне агентство України з управління зоною відчуження (ДАЗВ), а представником потерпілого є головний спеціаліст з питань запобігання та виявлення корупції ОСОБА_6 , тобто вказано конкретну юридичну особу, яка є самостійним суб`єктом відносин; крім того, не зазначено мотив та мету вчинення ОСОБА_4 кримінальних правопорушень; в розділі розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням вказано, що завдано матеріально, моральної, фізичної шкоди на загальну суму 3222615,92 грн., в розділі фактичні обставини та формулювання обвинувачення зроблено посилання на ч.4 ст. 364 КК України (неіснуючу норму), там же не вказано яку саме шкоду та кому заподіяно, відомості про заподіяння морально чи фізичної шкоди; якщо ОСОБА_4 вчинив кримінальне правопорушення на користь ОСОБА_7 , то він також має притягуватися до відповідальності, а в обвинувальному акті відсутні відомості про це, чи хоча б про виділення матеріалів відносно нього в окреме провадження.
Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав клопотання адвоката.
Прокурори у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, подавши письмове заперечення.
Представник потерпілої юридичної особи у судовому засіданні у вирішенні піднятого питання поклався на рішення суду.
Суд, вислухавши думку учасників судового розгляду та перевіривши надані ними докази, дійшов таких висновків.
Відповідно до п.3 ч.3 ст.314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти рішення про повернення обвинувального акту прокурору у тому випадку, якщо він не відповідає вимогам цього Кодексу.
За приписами ч.4 ст.110 КПК України обвинувальний акт повинен відповідати вимогам, передбаченим у статті 291 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 291 КПК України обвинувальний акт складається слідчим, дізнавачем, після чого затверджується прокурором. Обвинувальний акт може бути складений прокурором, зокрема якщо він не погодиться з обвинувальним актом, що був складений слідчим, дізнавачем.
2. Обвинувальний акт має містити такі відомості:
1) найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер;
2) анкетні відомості кожного обвинуваченого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство);
3) анкетні відомості кожного потерпілого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство);
3-1) анкетні відомості викривача (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство);
4) прізвище, ім`я, по батькові та займана посада слідчого, прокурора;
5) виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення;
6) обставини, які обтяжують чи пом`якшують покарання;
7) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням;
7-1) підстави застосування заходів кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, які прокурор вважає встановленими;
8) розмір витрат на залучення експерта (у разі проведення експертизи під час досудового розслідування);
8-1) розмір пропонованої винагороди викривачу;
9) дату та місце його складення та затвердження.
3. Обвинувальний акт підписується слідчим, дізнавачем та прокурором, який його затвердив, або лише прокурором, якщо він склав його самостійно.
До обвинувального акта додається:
1) реєстр матеріалів досудового розслідування;
2) цивільний позов, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування;
3) розписка підозрюваного про отримання копії обвинувального акта, копії цивільного позову, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування, і реєстру матеріалів досудового розслідування (крім випадку, передбаченого частиною другою статті 297-1 цього Кодексу);
4) розписка або інший документ, що підтверджує отримання цивільним відповідачем копії цивільного позову, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування не до підозрюваного;
5) довідка про юридичну особу, щодо якої здійснюється провадження, у якій зазначаються: найменування юридичної особи, її юридична адреса, розрахунковий рахунок, ідентифікаційний код, дата і місце державної реєстрації.
Надання суду інших документів до початку судового розгляду забороняється.
Перевіривши обвинувальний акт суд дійшов до висновку, що в ньому міститься виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення.
Так, згідно висновків, які містяться у Постанові Верховного Суду України від 24 листопада 2016 року, суду належить проаналізувати точний зміст положень пункту 5 частини другої статті 291 КПК, а також норм, що формують інститут обвинувачення у чинному кримінальному процесуальному законодавстві.
Аналіз юридичної складової цієї норми свідчить, що закон вимагає обов`язкове відображення в обвинувальному акті трьох складників:
1) фактичних обставин кримінального правопорушення;
2) правової кваліфікації (в теорії кримінального процесу використовується назва "формула обвинувачення");
3) формулювання обвинувачення.
При цьому в доктрині кримінального процесу під формулюванням обвинувачення розуміється короткий виклад тексту диспозиції кримінально-правової норми, порушення якої інкримінується особі, фабула обвинувачення виступає фактичною моделлю вчиненого злочину, а юридичне формулювання (формула та формулювання обвинувачення) - це правова модель злочину, вказівка на кримінально-правові норми, порушення яких інкримінується обвинуваченому.
Обвинувальний акт у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_4 відповідає вказаним критеріям, прокурором змістовно та послідовно викладено обставини кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими та формулювання обвинувачення, що в повному обсязі дозволяє стороні захисту зрозуміти суть пред`явленого обвинувачення, а тому клопотання захисника в цій частині є необґрунтованим.
Твердження на посилання на неіснуючу норму ( ч.4 ст. 364 КК України), суд вважає надуманим, оскільки очевидно, що мала місце описка, оскільки зазначена норма зафіксована у ч.4 примітки до ст. 364 КК України).
Потерпіла юридична особа (ДАЗВ, до сфери управління якого належить Чорнобильський радіаційно-екологічний біосферний заповідник, який утримується за рахунок коштів державного бюджету) визначений у обвинувальному акті згідно до вимог ст. 55 КПК України, після отримання відповідної згоди.
Крім зазначеного, захисником ставиться питання про повернення обвинувального акту через не зазначення у обвинувальному акті всіх осіб, які причетні до кримінального правопорушення (зокрема, ОСОБА_7 ).
Процесуальна оцінка зазначених обставин вчинених злочинів, в т.ч. визначення розміру завданої шкоди, її характеру ( майнової, моральної та ін.), осіб, на користь яких вона відшкодовується, згідно вимог чинного КПК України, можлива лише на стадії судового розгляду, як і питання мотиву і мети вчинення кримінальних правопорушень, за результатами дослідження доказів у справі та при ухваленні остаточного судового рішення, передбаченого ст.373 КПК України, тобто за наслідками лише судового розгляду кримінального провадження з дотриманням вимог, передбачених ст.ст. 318-380 КПК України. На цей час оцінка доказів, здобутих за обставин, вказаних захисником, є процесуально недопустимою.
Крім того, ст. 341 КПК України передбачає можливість зміни прокурором обвинувачення в суді.
Зазначені обставини не є підставою для повернення обвинувального акту. Такі обставини мають бути такими, що очевидно перешкоджають призначенню справи до судового розгляду.
Ст. 291 КПК України вимагає надання суду реєстру матеріалів кримінального розслідування. Неточності у ньому не є підставою для повернення обвинувального акту прокурору.
З урахуванням викладеного, суд вважає, що клопотання адвоката ОСОБА_8 задоволенню не підлягає.
Керуючись ст.ст. 110, 291, 314-317,369-372,376 ?КПК України, суд
Постановив:
У задоволенні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 , адвоката ОСОБА_5 , про повернення обвинувального акту, відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1