Провадження №11-сс/801/722/2022
Головуючий у суді 1-ї інстанції: ОСОБА_1
ВІННИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
07 листопада 2022 року м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд у складі:

головуючого-судді ОСОБА_2
суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4
при секретарі судового засідання ОСОБА_5

за участі учасників провадження:
прокурора ОСОБА_6
захисника ОСОБА_7
розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Вінниці апеляційну скаргу захисника ОСОБА_7 в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 18 жовтня 2022 року,

якою відмовлено в задоволенні скарги захисника ОСОБА_7 , який діє в інтересах ОСОБА_8 на повідомлення про підозру ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.366 КК України, в кримінальному провадженні № 0000112 від 26.07.2022 року,

Зміст судового рішення та встановлені судом першої інстанції обставини

В провадження слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області 04.10.2022 надійшла скарга захисника ОСОБА_7 , який діє в інтересах ОСОБА_8 на повідомлення про підозру ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України, в кримінальному провадженні № 0000112 від 26.07.2022 року.
Скарга обґрунтована тим, що 27.07.2022 року ОСОБА_8 повідомлено про підозру у кримінальному провадження № 0000112 від 26.07.2022 року, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України. Захисник вказує, що повідомлення про підозру підлягає скасуванню через істотні порушення КПК України, а саме: докази, на які посилається сторона обвинувачення, викликають розумний сумнів щодо їх достовірності, належності та допустимості.

На підставі викладеного захисник просить скасувати повідомлення від 27.07.2022 року про підозру ОСОБА_8 у кримінальному провадженні № 0000112 від 26.07.2022 року, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України, як таке, що не відповідає вимогам КПК України.

У судовому засіданні захисник ОСОБА_7 вимоги скарги підтримав та просив її задовольнити.
Підозрюваний ОСОБА_8 у судове засідання не з`явився, оскільки згідно довідки № 1996 від 16.10.2022 року перебуває на військовій службі у військовій частині НОМЕР_1 .
Прокурор ОСОБА_6 в судовому засіданні заперечував щодо скасування підозри ОСОБА_8 та просив у задоволенні скарги відмовити.
Ухвалою слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 18 жовтня 2022 року відмовлено в задоволенні скарги захисника ОСОБА_7 , який діє в інтересах ОСОБА_8 на повідомлення про підозру ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України, в кримінальному провадженні № 0000112 від 26.07.2022 року.
У своїх висновках слідчий суддя вказав, що заявником не наведено даних, які б викликали сумнів щодо законності повідомлення про підозру ОСОБА_8 у кримінальному провадженні № 0000112 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 366 КК України.
При розгляді скарги, за своїм змістом повідомлена 27.7.2022 р. ОСОБА_8 підозра відповідає вимогам ст. 277 КПК, повідомлення про підозру було здійснено за наявності достатніх доказів, які давали можливість дійти переконливого висновку, що ОСОБА_8 був причетний до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України.

Таким чином, слідчий суддя прийшов до висновку, що при здійсненні повідомлення про підозру органом досудового розслідування було дотримано вимоги положень ст. 276-278 КПК України.

Вимоги апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, що її подала

В апеляційній скарзі захисник ОСОБА_7 в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 просить ухвалу слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 18.10.2022 року скасувати та постановити нову ухвалу, якою скаргу на повідомлення про підозру задовольнити, повідомлення про підозру ОСОБА_8 скасувати.

Апеляційну скаргу обґрунтовує тим, що оскаржуване судове рішення винесене помилково, через недотримання норм матеріального права. Слідчий суддя не досліджуючи мотиви та підстави які були викладені у скарзі, відмовив в її задоволенні через відсутність в судовому засіданні підозрюваного ОСОБА_8 . Звернув увагу суду на те, що розгляд вказаних скарг під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника. У скарзі були достатньо наведені мотиви через які повідомлення про підозру ОСОБА_8 , мало бути скасоване, а саме: відсутність відомостей в Державному реєстрі нерухомих пам`яток України чи в Переліках пам`яток, які взято на державний облік, про наявність на вказаних земельних ділянках пам`яток культурної спадщини, що підтверджується Міністерства культури та інформаційної політики України №2247/П-81/22-ЗПІ від 29.07.2022. також підписані та видані ОСОБА_8 довідки про те6, що на ділянках з кадастровими номерами :01:007:0839, :01:007:0842, :01:007:0838 відсутні пам`ятники культурної спадщини та землі історико-культурного призначення, н являються офіційними документами які є предметом злочину, передбаченого ст.366 КК України, оскільки такі довідки не входять до переліку документів, які впливають на отримання земельних ділянок передбаченому ч.6 ст.118 Земельного кодексу України.

Позиції учасників судового провадження

В судовому засіданні захисник ОСОБА_7 подану апеляційну скаргу в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 підтримав в повному обсязі та просив її задовольнити, посилаючись на викладені в ній доводи.

Підозрюваний ОСОБА_8 в судове засідання не з`явився, відповідно до наявної в матеріалах судового провадження довідки перебуває на військовій службі у військовій частині НОМЕР_1 .

Прокурор ОСОБА_6 заперечив щодо задоволення апеляційної скарги адвоката ОСОБА_7 поданої в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 , посилаючись на обґрунтованість ухвали слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 18.10.2022 року. Звернув увагу суду на те, що у своїй скарзі захисник ставить питання, які повинні вирішуватися судом в ході розгляду кримінального провадження.

Клопотань про відкладення судового розгляду від учасників провадження не надходило.
Захисник та прокурор не заперечили щодо апеляційного розгляду у відсутність підозрюваного, а тому судовий розгляд відбувся у його відсутність.

Мотиви суду

Заслухавши доповідача, виступи захисника та прокурора, дослідивши матеріали провадження, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Виходячи із вимог ст.404 КПК України, колегія суддів перевіряє судове рішення в межах поданих апеляційних скарг.

Відповідно до ст.370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

За приписами ст.2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Встановлено, що Слідчим управлінням ГУНП у Вінницькій області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26.07.2022 за №0000112, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.366 КК України.

27.07.2022 року ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України.
Згідно з п.18 ч.1 ст.3 КПК України, до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час проведення досудового розслідування в кримінальному провадженні.
Відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора, а саме - повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником.

Повідомлення про підозру - один з найважливіших етапів стадії досудового розслідування, що становить систему процесуальних дій та рішень слідчого або прокурора, спрямованих на формування законної і обґрунтованої підозри за умови забезпечення особі, яка стала підозрюваним, можливості захищатись усіма дозволеними законом засобами і способами.
Цим актом у кримінальному провадженні вперше формулюється та обґрунтовується підозра конкретної особи у вчиненні кримінального правопорушення.
Викладена у письмовому повідомленні підозра є підґрунтям для виникнення системи кримінально-процесуальних відносин та реалізації засади змагальності у кримінальному провадженні, і в такий спосіб з`являються можливості для підозрюваного впливати на подальше формулювання обвинувачення.
Сформульована підозра встановлює межі, у яких слідчий зможе найефективніше закінчити розслідування, а підозрюваний, його захисник та законний представник одержують можливість цілеспрямованіше реалізовувати функцію захисту. З моменту повідомлення особі про підозру слідчий, прокурор набувають щодо підозрюваного додаткових владних повноважень, а особа, яка отримала статус підозрюваного, набуває процесуальних прав та обов`язків, визначених статтею 42 КПК України.
Згідно з ч.1 ст.42 КПК України підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276-279 цього Кодексу, повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, або особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його невручено їй внаслідок невстановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Повідомлення про підозру є обов`язковим лише у випадках, передбачених ч. 1 ст. 276 КПК України, при цьому питання про наявність достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення (п.3 ч.1 ст.276 КПК України) вирішується шляхом встановлення обставин, які підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, оцінки зібраних доказів винуватості особи як окремо, так і в їх сукупності. При цьому прокурор, як зазначено в ст.94 КПК України, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінює кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.
Загальні вимоги щодо змісту повідомлення про підозру визначені ст. 277 КПК України.

Так, у відповідності до приписів вказаної статті повідомлення про підозру має містити такі відомості: прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; зміст підозри; правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; права підозрюваного; підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.

Отже, передбачені кримінальним процесуальним законом наслідки тягнуть не факт складання повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення як процесуального документа, а лише факт вчинення дій щодо вручення такого документа певній особі у передбачений законом строк та спосіб, оскільки саме з моменту вручення повідомлення виникають юридичні наслідки для всіх учасників кримінального провадження.

Встановлено, що процесуальна процедура повідомлення про підозру регулюється положеннями глави 22 КПК України: порядок повідомлення про підозру передбачений ст. 278 КПК України, випадки повідомлення про підозру передбачені ст. 276 КПК України, зміст повідомлення про підозру ст. 277 КПК України.
Отже, підставою оскарження повідомлення про підозру може бути порушення вказаних вище процесуальних норм.
Визначення змісту поняття «підозра» обумовлює необхідність врахування практики Європейського суду з прав людини з питань застосування кримінального процесуального законодавства (ч. 5 ст. 9 КПК України).

У розумінні положень, що наведені у численних рішеннях Європейського Суду з прав людини («Нечипорук, Йонкало проти України» №42310/04 від 21 квітня 2011 року, «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства» №№12244/86,12245/86, 12383/86 від 30 серпня 1990 року, «Мюррей проти Сполученого Королівства» №14310/88 від 28 жовтня 1994 року та інших), термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити це правопорушення. При цьому слід зауважити, що слідчий суддя на етапі досудового розслідування не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, та за якою нормою кримінального кодексу ця особа підлягає відповідальності.
За визначенням Європейського суду з прав людини «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йде мова у статті 5 § 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин».
У відповідності до вимог п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України, слідчий суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.
Для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у особи за вчинення злочину, доведення чи недоведення винуватості особи, з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.
Перевірка повідомлення про підозру з точки зору обґрунтованості підозри з врахуванням положень ст. 17 КПК України не входить до предмету судового розгляду, який здійснюється слідчим суддею відповідно до положень п. 10 ч. 1 ст.303 КПК України на стадії досудового розслідування, а може бути лише предметом безпосереднього судового розгляду кримінального провадження судом, оскільки на стадії досудового розслідування слідчий суддя не уповноважений вдаватись до оцінки отриманих слідством доказів та порядку їх отримання, давати оцінку зібраним доказам з точки зору їх допустимості, а без такої оцінки висновок щодо обґрунтованості повідомленої особі підозри неможливий.
Виходячи зі змісту ст.368 КПК України, питання щодо наявності чи відсутності складу кримінального правопорушення в діянні та винуватості особи в його вчиненні, вирішуються судом під час ухвалення вироку, тобто на стадії судового провадження.
Аналіз положень п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України дає підстави вважати, що в ході розгляду скарги на повідомлення про підозру підлягають з`ясуванню дотримання в ході повідомлення про підозру положень Глави 22 КПК України, у тому числі щодо відповідності підозри вимогам ст. 277 КПК України.
Повнота та всебічність проведеного розслідування не є тими обставинами, які мають оцінюватись слідчим суддею при з`ясуванні достатності доказів, що стали підставою для повідомлення особі про підозру.
Як вбачається зі скарги захисника, вона не містить належних доводів стосовно порушення органом досудового розслідування вимог ст.ст.277, 278 КПК України під час складення та вручення повідомлення про підозру ОСОБА_8 .
Надані матеріали кримінального провадження, дають підстави вважати підозру пред`явлену ОСОБА_8 у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.366 КК України обґрунтованою, а обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого судового розслідування.
Зазначені в скарзі підстави, з яких захисник просить скасувати повідомлення про підозру ОСОБА_8 фактично зводяться до оцінки винуватості чи невинуватості особи у вчиненні кримінального правопорушення.

Колегія суддів приходить до висновку, що повідомлення про підозру ОСОБА_8 відповідає вимогам ст.277 КПК України, слідчим Відділу СУ ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_9 були дотримані вимоги ст.278 КПК України при врученні вказаного повідомлення про підозру останньому особисто, а повідомлення про підозру було здійснено за наявності достатніх доказів, які давали можливість дійти до переконання, що ОСОБА_8 причетний до вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.366 КК України.

Слідчим суддею досліджені всі обставини, які підлягали перевірці, надана їм правова оцінка та зроблений правильний висновок про відмову у задоволенні скарги захисника, з чим погоджується і колегія суддів, а зазначені в апеляційній скарзі доводи і підстави, з яких захисник просить скасувати ухвалу слідчого судді не знайшли своє підтвердження в суді апеляційної інстанції.

Керуючись ст.ст.303, 304, 404, 405, 407, 422 КПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_7 в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 залишити без задоволення.
Ухвалу слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 18 жовтня 2022 року про відмову в задоволенні скарги захисника ОСОБА_7 , який діє в інтересах ОСОБА_8 на повідомлення про підозру ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.366 КК України, в кримінальному провадженні № 0000112 від 26.07.2022 року залишити без змін.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4