Справа № 643/1280/23
Провадження № 1-кс/643/247/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.02.2023 слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000099 від 12.02.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України, -

встановив:

З поданого клопотання вбачається, що сектором дізнання ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000099 від 12.02.2023 за ч. 1 ст. 125 КК України, яким встановлено, що 11.02.2023 за адресою: м. Харків, вул. Валентинівська, буд. 50, невстановлена особа спричинила ОСОБА_4 тілесні ушкодження.

В ході проведення огляду місця події від 11.02.2023 за адресою: м. Харків, вул. Валентинівська, буд. 50 виявлено та вилучено: ніж, загальною довжиною 15 см, з яких рукоять 9 см та лезо 6 см, з рукояттю синього кольору, який в подальшому запаковано в картонну коробку в присутності понятих.

Прокурор звернувся до суду з клопотанням про арешт майна, вилученого в ході огляду місця події 11.02.2023, оскільки вилучене майно має відношення до вчинення кримінального правопорушення та буде використане в якості речових доказів, а також з метою позбавлення можливості його знищення або переховування.

До клопотання про арешт майна додано клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку, в якому прокурор посилається на надмірну завантаженість та зайнятість в інших кримінальних провадженнях, тому подати до суду клопотання на наступний робочий день не виявилось можливим, просить поновити строк на подачу клопотання про арешт майна.

Прокурор подано заяву про підтримання клопотання та проведення судового засідання без його участі.

Слідчий суддя, розглянувши клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку, вважає його обґрунтованим, а причини пропуску строку, вказані у клопотанні, поважними, тому враховуючи приписи ч. 1 ст. 117 КПК України, поновлює строк на подачу клопотання про арешт майна.

Розглянувши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя встановив наступне: за повідомленням до чергової частини ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області щодо умисного спричинення легких тілесних ушкоджень внесені відомості до ЄРДР за ознаками ч. 1 ст. 125 КК України.

Згідно копії протоколу огляду місця події від 11.02.2023 за адресою: м. Харків, вул. Валентинівська, буд. 50 виявлено та вилучено: ніж, загальною довжиною 15 см, з яких рукоять 9 см та лезо 6 см, з рукояттю синього кольору.

Згідно абзацу 1 ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження, а метою, крім іншого, забезпечення збереження речових доказів (абз. 2 ч. 1, ч. 2 ст.170 КПК України).

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження тощо.

Слідчий суддя вважає доведеним, що виявлений та вилучений під час проведення огляду місця події ніж може бути доказами факту та обставин, що встановлюються, містить на собі сліди вчиненого кримінального правопорушення.

Таким чином, враховуючи кваліфікацію кримінального правопорушення та обставини його вчинення, найменування та вид вилученого майна, слідчий суддя вважає, що вилучене майно є доказом вчинення кримінального правопорушення, тому потреба в накладенні арешту на нього є очевидною та доцільною.

Кожен з ризиків, перелічених в ч. 1 ст. 170 КПК України, а саме приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження, доведений, отже клопотання має бути задоволено.

Керуючись ст.ст. 117, 131-132, 170-173, 309, 369-372, 376, 395 КПК України, -

постановив:

Поновити прокурору строк звернення до суду з клопотанням про арешт майна.

Клопотання про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене під час огляду місця події від 11.02.2023 року за адресою АДРЕСА_1 , а саме:

- ніж, загальною довжиною 15 см, з яких рукоять 9 см та лезо 6 см, з рукояттю синього кольору, запакований в картонну коробку.

Питання щодо зберігання вилученого майна вирішити відповідно до положень ст. 100 КПК України та Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 № 1104.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1