Дата документу 27.02.2023Справа № 554/1128/23
Провадження № 1-кс/554/2609/2023
УХВАЛА

Іменем України

27 лютого 2023 року м. Полтава

Слідчий суддя Октябрського районного суду м. Полтави ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Полтаві клопотання слідчого першого слідчого відділу (з дислокацією у м. Полтаві) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Полтаві, ОСОБА_3 , погоджене прокурором ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні № 0000255 від 29.09.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 410 КК України, про арешт майна,-

в с т а н о в и в:

До слідчого судді надійшло клопотання слідчого про арешт майна, погоджене прокурором, у якому прохали накласти арешт (позбавити за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та користування майном) на майно вилучене 17.02.2023 під час проведення обшуку за місцем мешкання ОСОБА_5 , за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: мобільний телефон Samsung Galaxy A04, ІМЕІ1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_5 ; мобільний телефон Samsung Galaxy J3, ІМЕІ1: НОМЕР_3 , ІМЕІ2: НОМЕР_4 , який належить ОСОБА_5 . Розгляд клопотання прохали проводити за відсутності власника майна.

В судове засідання слідчий не з`явився, надавши суду клопотання про розгляд справи без його участі.

Відповідно до ч.2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Враховуючи положення ст. 172 КПК України, слідчий суддя проводить судовий розгляд даного клопотання у відсутність учасників процесу.

Відповідно ч. 4 ст.107 КПК України фіксування судового засідання технічним засобом не здійснювалось.

Встановлено, що у провадженні слідчих першого слідчого відділу (з дислокацією у м. Полтаві) ТУ ДБР у м. Полтаві перебувають матеріали досудового розслідування за № 0000255 від 29.09.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 410 КК України.

Відомості до ЄРДР внесені за матеріалами першого оперативного відділу (з дислокацією у м. Полтаві) ТУ ДБР у м. Полтаві.

Встановлено, що військовослужбовці військової частини НОМЕР_5 вносять недостовірні дані та відомості до подорожніх листів щодо виїзду транспортних засобів з території місця дислокації та втрат пального, при цьому транспортні засоби не здійснюють заправку пального та не виїжджають з території автопарку, незаконно та безпідставно списане пальне вказані особи вивозять та виносять з території автопарку та обертають на свою користь.

Встановлено, що до вказаної протиправної діяльності причетні наступні особи: заступник командира бригади з озброєння начальник технічної частини ОСОБА_6 , заступник командира бригади з тилу начальник тилу ОСОБА_7 , заступник командира батальйону з озброєння ОСОБА_8 . Крім цього до вчинення вказаного злочину протягом 2021-2022 років мав безпосереднє відношення заправник АЗС військової частини ОСОБА_5 , який на даний час звільнений з посади. Крім цього, до вказаної протиправної діяльності можуть мати безпосереднє відношення командир аеродромно-експлуатаційної роти ОСОБА_9 ; водій старший солдат ОСОБА_10 ; командир аеродромно-експлуатаційного взводу аеродромно-експлуатаційної роти батальйону аеродромно-технічного забезпечення ОСОБА_11 ; ОСОБА_12 ; ОСОБА_13 ; ОСОБА_14 ; ОСОБА_15 .

Також установлено, що на території військової частини НОМЕР_5 знаходиться « ІНФОРМАЦІЯ_1 », де розташована автомобільна заправна станція з резервуарами для зберігання пального та транспортні засоби. Автопарк військової частини огороджений парканом, в`їзд на територію автопарку здійснюється через контрольно-пропускний пункт. Частину викрадених паливно-мастильних матеріалів за вказівкою керівництва частини переміщують до «Пожежного депо» військової частини НОМЕР_5 для подальшого зберігання та привласнення.

У ході досудового розслідування з жовтня 2021 року проводяться слідчі дії, спрямовані на документування злочинної діяльності вказаних осіб, виявлення усіх співучасників, механізму вчинення злочинів.

17.02.2023 у період часу з 07 год. 07 хв. по 08 год. 07 хв. на підставі ухвали слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтави проведено обшук за місцем мешкання ОСОБА_5 , за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого виявлено та вилучено: мобільний телефон Samsung Galaxy A04, ІМЕІ1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 , із встановленими сім-картами НОМЕР_6 , НОМЕР_7 (сім карти повернуті власнику), який належить ОСОБА_5 ; мобільний телефон Samsung Galaxy J3, ІМЕІ1: НОМЕР_3 , ІМЕІ2: НОМЕР_4 , який належить ОСОБА_5 .

Виходячи з викладеного, інформація, яка зафіксована у вилучених мобільних телефонах, може бути використана як доказ для встановлення обставин вчиненого кримінального правопорушення.

Постановою слідчого від 18.02.2023 вилучені під час обшуку речі визнано речовими доказами.

Власником вилученого під час обшуку майна є ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Разом з цим, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно ст. ст. 94, 132, 173, 174 КПК України, повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб, необхідність подальшого перебування майна під арештом.

Необхідність арешту майна зумовлюється обґрунтованою підозрою вважати, що незастосування цього заходу перешкоджатиме встановленню істини внаслідок того, що таке майно може бути приховане, відчужене чи пошкоджене.

У кожному конкретному кримінальному провадженні слідчий суддя, застосовуючи вид обтяження, в даному випадку арешт майна, має неухильно дотримуватись вимог закону. При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на цій стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.

Відповідно до ч. 7 ст. 236 КПК України при обшуку слідчий, прокурор має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення обшуканого житла чи іншого володіння особи чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати документи, тимчасово вилучати речі, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Суд бере до уваги те, що існує наявність розумних підозр вважати, що вилучені матеріальні об`єкти мають значення у даному кримінальному провадженні, є доказом обставин, що встановлюються у даному кримінальному провадженні. У зв`язку з цим, слідчий суддя вважає, що вказані речі, що були вилучені під час огляду, підлягають арешту, оскільки вони відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК, оскільки можуть слугувати доказом обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Керуючись ст. ст. 170, 171, 172, 173, 309 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:

Клопотання слідчого задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене 17.02.2023 під час проведення обшуку за місцем мешкання ОСОБА_5 , за адресою: АДРЕСА_1 , з позбавленням права на відчуження, розпорядження та користування до скасування арешту у встановленому КПК порядку, а саме:

1)мобільний телефон Samsung Galaxy A04, ІМЕІ1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_5 ;

2)мобільний телефон Samsung Galaxy J3, ІМЕІ1: НОМЕР_3 , ІМЕІ2: НОМЕР_4 , який належить ОСОБА_5 .

Зобов`язати слідчого мобільні телефони після проведення відповідних слідчих дій повернути власнику майна на відповідальне зберігання до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена протягом 5 (п`яти) днів з дня проголошення до Полтавського апеляційного суду.

Власник майна, котрий був відсутній у судовому засіданні має право подати клопотання про скасування арешту майна до суду першої інстанції протягом 5 (п`яти) днів з дня отримання ухвали.

Ухвала набирає чинності після закінчення строків на її оскарження.

Слідчий суддя ОСОБА_1