Справа № 750/1751/23
Провадження № 1-кс/750/1760/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 квітня 2023 року м. Чернігів

Слідчий суддя Деснянського районного суду міста Чернігова ОСОБА_1 , із секретарем судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Чернігові клопотання старшого слідчого П`ятого слідчого відділу (з дислокацією у м.Чернігові) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві) ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000006 від 13.01.2022 відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Городище Коропського району Чернігівської області, громадянина України, з вищою освітою, неодруженого, неповнолітніх утриманців не маючого, непрацюючого, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.191 КК України,

в с т а н о в и л а:

10.04.2023 старший слідчий за погодженням з прокурором звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_5 .

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.191 КК України, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк до 5 років, у зв`язку з чим вважає, що є достатні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування. Також на думку слідчого існує ризик, передбачений п.2 ч. 1 ст.177 КПК України, оскільки підозрюваний має широке коло знайомств, може особисто чи опосередковано негативно впливати на хід досудового розслідування та судового розгляду. Також слідчий вказує, що існує ризик за п.3 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки підозрюваний може впливати на потерпілого та свідків з метою схиляння їх до зміни показань на його користь. Ризик, передбачений п. 4 ч.1 ст. 177 КПК України, слідчий обґрунтовує тим, підозрюваний буде перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, враховуючи стійке коло знайомств у нього, може створювати штучні докази свого захисту, зокрема, підбурювати осіб, які не були свідками до дачі завідомо неправдивих свідчень на підтвердження висунутих ним захисних версій.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, просив його задовольнити з наведених у ньому підстав. На думку прокурора, саме такий запобіжний захід у вигляді домашнього арешту цілодобово зможе запобігти ризикам, передбаченим 1,2,3,4 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Підозрюваний та його захисник заперечили проти обрання такого запобіжного заходу.

Захисник зазначила, що 28.03.2023 вона та підозрюваний вперше з`явились до слідчого, оскільки був попередньо дзвінок саме їй як захиснику. Був допит підозрюваного і було вручено повідомлення про завершення досудового розслідування, в якому не було заповнено графу про дату ознайомлення з матеріалами досудового розслідування. Разом з тим, в матеріалах клопотання міститься таке саме повідомлення, але із заповненою датою. Вважає підозру необґрунтованою, а ризики недоведеними. Щодо ризику переховування, то в матеріалах клопотання відсутні будь-які докази дійсного направлення підозрюваному слідчим викликів. Скрін-шоти переписки з мобільного телефону також не вказують, що це переписка саме з підозрюваним, крім того на них мається дата 07.09.2022. Щодо ризику, передбаченого п.2 ч.1 ст.177 КПК України, то виникає питання що може знищити чи спотворити особа, якщо досудове розслідування завершено. Ризик впливу на свідків також не підтверджується, оскільки кримінальне провадження розслідується з 2021 року, жодних випадків тиску не було. Крім того, потерпілий проживає поза межами Чернігівської області. Ризик перешкодити провадженню іншим шляхом також є надуманим. Підозрюваний звільнений з органів поліції, але навіть за час служби він не займав керівні посади. Заборона отримувати допомогу від сторонніх осіб розцінюється як обмеження в отриманні правової допомоги. Наполягає на тому, що на підозрюваного здійснюється тиск. Зауважила, що додатки до клопотання були вручені лише підозрюваному.

Підозрюваний позицію свого захисника підтримав. Зазначив, що також вважає підозру необґрунтованою і ставить її під сумнів. Свідки були вже допитані, жодного тиску на них не здійснювалось. Скрін-шоти переписки не доводять факт того, що це переписка саме з ним. Наміру переховуватися не має, повністю розуміє як себе поводити. Органом обвинувачення була отримана ухвала слідчого судді на обшук, який так і не був проведений. Це був лише тиск.

Заслухавши доводи прокурора, захисника, підозрюваного, дослідивши матеріали кримінального провадження, якими обґрунтоване клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Слідчими П`ятого слідчого відділу (з дислокацією у м. Чернігові) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві, за процесуального керівництва Чернігівської обласної прокуратури здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000006 від 13.01.2022 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 191 КК України.

28.03.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 191 КК України.

Поняття обґрунтованої підозри та чіткі критерії її оцінки у національному законодавстві не визначені. Проте, воно висвітлено у практиці Європейського суду з прав людини, що підлягає застосуванню українськими судами. Термін обґрунтована підозра означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (пункт 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України»). Отже, обґрунтована підозра не передбачає наявності достовірного знання про вчинення особою кримінального правопорушення. Однак, вона повинна бути заснована на об`єктивних фактах, наданих суду стороною обвинувачення. Цей стандарт переконання є нижчим, ніж стандарт переконання «поза розумним сумнівом», та вимагає меншої ваги доказів, ніж для вирішення судом питання про винуватість чи невинуватість особи на стадії судового розгляду.

При цьому, слідчий суддя наголошує, що при вирішенні питання щодо існування обґрунтованої підозри у розрізі наявності підстав для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначення вірогідності та достатності підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також того чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

На етапі досудового розслідування слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, та за якою нормою Кримінального закону ця особа підлягає відповідальності, оскільки належна оцінка представлених у справі доказів буде здійснена в межах судового провадження.

На думку слідчого судді, досліджені у судовому засіданні докази є достатніми для твердження, що підозра ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 191 КК України, є обґрунтованою.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що підозрюваний однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити. Отже ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слід вважати наявними за умови достатньої їх ймовірності.

За змістом частин першої та другої статті 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні залишати житло цілодобово або у певний період доби особі, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Звертаючись до суду з клопотанням, слідчий наводить факти необхідності застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту такі як: тяжкість злочину у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , можливість здійснювати вплив на потерпілого та свідків, знищити, сховати або спотворити документи, які мають значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, перешкодити кримінальному провадженню іншим шляхом.

В статті 178 КПК України зазначено, що при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний оцінити не лише тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, а і інші обставини, що характеризують цю особу.

Звідси, тяжкість злочину сама по собі не є єдиною самостійною обставиною на користь застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту, а лише однією з таких, передбачених ст.ст. 177, 178 КПК України, які також мають враховуватися при застосуванні вказаного запобіжного заходу.

З досліджених в судовому засіданні матеріалів кримінального провадження та наданих в судовому засіданні стороною захисту документів вбачається, що підозрюваний має зареєстроване місце проживання, його батько ОСОБА_7 є особою похилого віку, має певні захворювання, потребує допомоги зі сторони підозрюваного.

Кримінальне провадження розпочате у січні 2022 року. Разом з тим, прокурором в судовому засіданні не доведені ризики того, що після викриття підозрюваного, останній може переховуватись від органів досудового розслідування.

Із зміною стадії досудового розслідування (відкриття матеріалів стороні захисту) актуалізуються ризики незаконного впливу на потерпілого та свідків, зокрема, можливим впливом на інших учасників цього кримінального провадження. Так із ознайомленням з матеріалами кримінального провадження, підозрюваний стає обізнаним про повний обсяг і зміст матеріалів, зібраних під час досудового розслідування, всіх осіб, що допитувалися у цьому кримінальному провадженні та встановлені обставини.

При цьому ризик незаконного впливу на свідків об`єктивізується з огляду на встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме, спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК). Тобто ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом. За таких обставин заборона спілкуватися з певними визначеними особами як наслідок встановлення ризику впливу на них це об`єктивна необхідність забезпечення недоторканості показань інших учасників кримінального провадження, які мають доказову цінність.

Тому ОСОБА_5 , не будучи обмеженим у вільному спілкуванні з іншими особами з приводу обставин, викладених у письмовому повідомленні про підозру, може здійснювати на них вплив, з метою їх спонукання до ненадання показів, перекручування або спотворення обставин, які їм достовірно відомі, для того щоб він зміг уникнути кримінальної відповідальності.

Водночас слідчий суддя критично оцінює посилання сторони обвинувачення щодо існування ризиків, передбачених п. 2, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, з огляду на те, що прокурором в судовому засіданні не було доведено яким чином ОСОБА_5 може перешкодити кримінальному провадженню іншим шляхом. У зв`язку з чим, слідчий суддя дійшов до висновку про необґрунтованість зазначених ризиків в рамках означеного кримінального провадження.

За таких обставин, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для обрання підозрюваному запобіжного заходу, проте не знаходить на цей час достатніх підстав для застосування до запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, що є підставою для відмови у задоволенні клопотання.

Разом з тим, за приписами ч. 4 ст. 194 КПК України, у разі недоведеності прокурором в судовому засіданні таких обставин, як недостатність застосування стосовно підозрюваного більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті.

З урахуванням конкретних обставин кримінального провадження, особи підозрюваного, тяжкості злочину у вчиненні якого той підозрюється, тяжкості покарання, що загрожує йому у разі визнання винуватим, відсутності підстав вважати, що існують ризики, передбачені п.1,2,4 ч.1 ст. 177 КПК України, на які вказано у клопотанні, не доведеності прокурором недостатності застосування більш м`якого запобіжного заходу, приходжу до висновку про необхідність задоволення клопотання захисника та застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання з покладенням обов`язків, визначених у ст. 194 КПК України.

Керуючись ст.ст. 176-179, 194, 196, 372, 376 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и л а :

У задоволенні клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту стосовно підозрюваного ОСОБА_5 відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на ОСОБА_5 в строк до 28 травня 2023 року наступні обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді або суду за кожною вимогою ; не відлучатися із м. Чернігова без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; утримуватися від спілкування з потерпілим та свідками.

Роз`яснити підозрюваному, що в разі невиконання покладених на нього обов`язків може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Контроль за виконанням особистого зобов`язання покласти на слідчого.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Чернігівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали виготовлено та проголошено 13.04.2023 о 13 год.00 хв.

Слідчий суддя ОСОБА_1