Справа № 404/6899/22
Номер провадження 1-кс/404/3103/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 листопада 2022 року Слідчий суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда ОСОБА_1 , з участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні і місті Кропивницькому клопотання слідчого Кропивницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції України в Кіровоградській області ОСОБА_7 , про застосування підозрюваному запобіжного заходу у виді тримання під вартою по кримінальному провадженню 0003513 стосовно:

ОСОБА_6 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Києві, українця, громадянина України, з середньою спеціальною освітою, офіційно не працевлаштованого, неодруженого, без утриманців, зареєстрованого та фактично проживаючого по АДРЕСА_1 , до кримінальної відповідальності притягується вперше, підозрюваного у цьому кримінальному провадженні за ч. 2 ст. 345 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий Кропивницького районного управління поліції ГУНП в Кіровоградській області, за погодженням з прокурором Кропивницької окружної прокуратури, звернувся до слідчого судді Кіровського районного суду міста Кіровограда з клопотанням по зазначеному кримінальному провадженню про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , якому 27.11.2022 року повідомлено про підозру в тому, що він 26.11.2022 року приблизно о 21:30 год., в стані алкогольного сп`яніння в квартирі АДРЕСА_2 , умисно наніс інспектору СПДН ОСОБА_8 один удар ніжем в праву гомілку ноги, від чого згідно довідки КНП «Кіровоградська обласна лікарня Кіровоградської обласної ради» від 26.11.2022 року на тілі потерпілого зафіксована різана рана правої гомілки.

Слідчий з прокурором заявлені у клопотанні вимоги підтримали.

Підозрюваний і захисник заперечують можливість застосування запропонованого слідчим виду запобіжного заходу-тримання під вартою через: відсутність ризиків невиконання ним процесуальних обов`язків, слідству він не перешкоджає, раніше не судимий, не обвинувачений по іншим кримінальним провадженням, має постійне місце проживання, має родину.

Термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення. Внесене на розгляд слідчого судді клопотання, відповідає як вимогам ст.184 КПК України, так і практиці застосування рішень Європейського суду, оскільки обставини зафіксовані в протоколах: огляду місця події, допиту потерпілого та свідків, довідкою з лікарні про діагноз потерпілого, висновок лікаря про стан алкогольного сп`яніння підозрюваного, наказом начальника поліції про призначення ОСОБА_8 на посаду поліцейського - в сукупності містять достатньо даних, про наявність обґрунтованої підозри відносно ОСОБА_6 за ч.2 ст.345 КК України. Від слідчого судді, на початковій стадії досудового розслідування, не вимагається визначити правильність кваліфікації, а також: достатність, належність, допустимість, достовірність доказів. Оцінку доказів надасть суд за результатами судового провадження. При вирішенні вимог цього клопотання достатньо встановити наявність обґрунтованості пред`явленої підозри, що виконали слідчий з прокурором.

Згідно ч. 2 ст.177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Злочин, в якому ОСОБА_6 пред`явлено повідомлення про підозру є: нетяжким, умисним, посягає на авторитет органів державної влади, від якого настали негативні наслідки для здоров`я потерпілого. Таким чином, у даному конкретному випадку існує реальний суспільний інтерес, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи підозрюваного.

У даному випадку наявні реальні ознаки суспільного інтересу та необхідність забезпечення завдань кримінального провадження, у тому числі: завершення досудового розслідування по кримінальному провадженню, тощо (ст.2 КПК України).

Разом з тим, відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Якщо при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставин, передбачених пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання. (ч.4 ст.194 КПК України)

Додержуючись вимог частин 1 та 2 ст.22 та ст.26 КПК України, клопотання вирішено в межах заявлених вимог, доводів і долучених до клопотання доказів, у зв`язку із чим переконаний у необхідності забезпечення ОСОБА_6 гарантованого йому права на свободу, згідно якого ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою не інакше як на підставах та у порядку, встановлених законом. (ст.29 Конституції України). Відповідно до ч.1 ст.12 КПК України, під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах, передбачених цим Кодексом.

Дійсно, прокурор довів сукупність: обґрунтованої підозри разом з існуванням ризиків передбачених ст.177 КПК України, але не вказав переконливих доводів та не долучив беззастережних доказів недостатності застосування більш м`яких видів запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам зазначеним у клопотанні.

Так, ОСОБА_6 має місце постійного проживання, мешкає в родині, має сталі соціальні зв`язки, до кримінальної відповідальності притягується вперше, на обліках у лікарів: нарколога/психіатра не перебуває, зобов`язується беззастережно виконувати покладені на нього обов`язки під час досудового розслідування та сприяти з`ясуванню обставин подій. Ознаки протиправної поведінки припинив, усвідомлює суспільну небезпеку вчиненого, запевняє у недопущенні подібних дій у майбутньому.

Вказані обставини переконують у достатньому рівні репутації підозрюваного, тому слідчим суддею не вбачаються підстави для застосування ОСОБА_6 найсуворішого виду запобіжного заходу.

Відео фіксація інкримінованих подій переконує у відсутності передумов для приховування, перешкоджання чи перекручування визначальних обставин у справі.

Від учасників провадження не надходило заяв про незаконний вплив на них з боку підозрюваного. Такий факт спростовує твердження ініціатора клопотання про намір сторони захисту незаконно вплинути на результати досудового розслідування.

Згідно п. 3 ч. 2 ст. 183 КПК України, тримання під вартою може бути застосовано до раніше не судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі до п`яти років, виключно у разі, якщо прокурором кррім підстав , передбачених ст.. 177 КПК України, буде доведено, що перебуваючи на волі , ця особа переховувалася від органу досудового розслідування, перешкоджала кримінальному провадженню, або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.

У судовому засіданні прокурор визнав, що ОСОБА_6 :

- підозрюється у злочині, санкція якого передбачає покарання до п`яти років позбавлення волі;

- раніше до кримінальної відповідальності не притягувався;

- раніше не переховувався від органу досудового розслідування;

- раніше не перешкоджав досудовому розслідуванню;

- раніше йому не вручали повідомлення про підозру по іншому кримінальному правопорушенню.

Отже ОСОБА_6 не суб`єкт, до якого може бути застосований запобіжний захід у виді тримання під вартою. Вказана обставина виключає можливість задоволення вимог прокурора про тримання ОСОБА_6 під вартою.

На орган досудового розслідування покладається обов`язок організувати та забезпечити умови неухильного виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, пов`язаних з виконанням застосованого щодо підозрюваного виду запобіжного заходу. Таким чином, застосування менш суворого заходу забезпечення та контроль з боку органу поліції зможе попередити існуючі ризики.

Відповідно до вимог ст.ст.36 та 40 КПК України, на слідчого з прокурором покладається організація проведення ефективного досудового розслідування та обов`язок збору доказів. Від початку цього кримінального провадження останні мали достатньо часу оглянути/вилучити/процесуально зафіксувати докази. Тобто, не існує приводів знищення, перетворення доказів, а відтак і законних підстав для звернення з клопотанням про застосування тримання під вартою.

Згідно ч.1, 2 та 6 ст.181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у злочині, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Строк дії ухвали про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців.

ОСОБА_6 , як правомірний користувач, погодився на безперешкодний доступ працівниками поліції до житла, що перебуває у його володінні.

Застосований слідчим суддею запобіжний захід у виді домашнього арешту співмірний з особою підозрюваного та обставинами пред`явленої йому підозри, у тому числі забезпечить права підозрюваного та повністю буде запобігати ризикам, зазначеним в п. п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, забезпечить виконання покладених на підозрюваного процесуальних обов`язків.

26.11.2022 року ОСОБА_6 фактично затримали в порядку статті 208 КПК України, тобто строки досудового розслідування та дія застосованого запобіжного заходу в виді домашнього арешту не може перевищувати наявного строку досудового розслідування (два місяці з моменту фактичного затримання та набуття з цього часу процесуального статусу підозрюваного, відповідно до ст. 48 КПК України), з покладенням на нього обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України. Керуючись ст.ст. 181,193-195, 196 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання слідчого СВ Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу в виді тримання під вартою, відмовити.

Застосувати підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у виді тримання його під цілодобовим домашнім арештом в межах строку досудового розслідування, строком на шістдесят днів.

Початок строку дії ухвали про застосування ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді тримання його під цілодобовим домашнім арештом з моменту проголошення цієї ухвали, тобто з 29.11.2022 року.

Застосований ОСОБА_6 запобіжний захід в виді цілодобового домашнього арешту припиняє свою дію 24 січня 2023 року.

Підозрюваного ОСОБА_6 негайно звільнити з-під варти в залі суду.

У період дії запобіжного заходу покласти на підозрюваного ОСОБА_6 наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;

- заборонити цілодобово залишати місце постійного проживання: квартиру АДРЕСА_2 ;

- надавати можливість працівникам органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного з`являтись за місцем його проживання в квартиру АДРЕСА_2 та вимагати від нього пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт ( паспорти ) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- утриматись від спілкування з потерпілим і свідками у даному кримінальному проваджені, за винятком їх участі в процесуальних діях;

- при слідуванні за викликом до правоохоронних органів або суду і поверненні під домашній арешт не відвідувати магазини, кіоски, громадські розважальні заклади;

- носити електронний засіб контролю. Роз`яснити підозрюваному правила користування пристроєм, техніку безпеки поводження з ним та наслідки його зняття або неправомірного втручання в його роботу з метою ухилення від контролю. Відмова від носіння засобу електронного контролю, умисне зняття, пошкодження або інше втручання в його роботу з метою ухилення від контролю, а рівно намагання вчинити зазначені дії є невиконанням обов`язків, покладених судом на підозрюваного, обвинуваченого при обранні запобіжного заходу, не пов`язаного з позбавленням волі або у вигляді домашнього арешту.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_9 , що в разі невиконання покладених на нього вище наведених обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід.

Контроль за виконанням ухвали покласти на начальника відділення Національної поліції за місцем проживання ОСОБА_6 .

Копію ухвали вручити підозрюваному, слідчому для виконання та постановления на облік ОСОБА_6 і здійснення за ним контролю. Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п"яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1