Справа № 201/9226/22
Провадження № 1-кс/201/3434/2022
19 листопада 2022 року м. Дніпро
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Миколаївка м. Слов`янськ Донецької області, громадянина України, не одруженого, утриманців не маючого, з вищою освітою, працюючого в КЗ «Малинівська ЗОШ 1-3 ступенів» на посаді вчителя фізики, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого (зі слів),
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 114-2 КК України,
В судовому засіданні приймали участь:
- підозрюваний ОСОБА_5
Короткий виклад клопотання.
В рамках вказаного кримінального провадження затримано ОСОБА_5 , якому вручено повідомлення про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 114-2 КК.
Враховуючи наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий просив застосувати ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 днів без визначення розміру застави.
Слідчий із прокурором підтримали клопотання з підстав, зазначених у ньому, просили задовольнити.
Підозрюваний ОСОБА_5 проти задоволення клопотання заперечив, зазначив, що вину визнає, співпрацює зі слідством, дійсно він із особистих ідеологічних міркувань здійснив поширення інформації військового характеру щодо місць дислокації підрозділів ЗС України, зокрема військової техніки та особового складу в м. Слов`янську Донецької області, просив не застосовувати до нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, а обрати йому цілодобовий домашній арешт.
Захисник підтримав думку свого підзахисного, пославшись на необґрунтованість заявлених слідчим ризиків і просив в задоволенні клопотання відмовити, обравши підозрюваному цілодобовий домашній арешт.
Встановлені слідчим суддею обставини.
Вислухавши учасників судового процесу, перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, приходжу до наступних висновків.
В рамках вказаного кримінального провадження затримано ОСОБА_5 , якому вручено повідомлення про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 114-2 КК.
В ході досудового розслідування встановлено, що громадянин України ОСОБА_5 в період воєнного стану з 30.05.2022 по 25.09.2022, перебуваючи в м. Слов`янськ Донецької області, діючи умисно, з особистих мотивів, використовуючи власний ноутбук марки «HP ProBook6570d», за допомогою встановленого додаткового програмного забезпечення «Telegram», з особистого акаунту « ОСОБА_8 » (ім`я користувача ОСОБА_9 ), зареєстрованого на номер оператора мобільного зв`язку ТОВ «Лайфселл» НОМЕР_1 , на офіційний «Telegram»-бот « ІНФОРМАЦІЯ_2 » ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ) передавав інформацію про місця дислокації особового складу та військової техніки ЗСУ у АДРЕСА_3 .
Так, 30.05.2022 о 14 год. 27 хв. громадянин України ОСОБА_5 , діючи умисно, з особистих мотивів, в умовах воєнного стану, знаходячись за місцем свого проживання, за адресою: АДРЕСА_2 , використовуючи власний ноутбук марки «HP ProBook6570d», за допомогою встановленого додаткового програмного забезпечення «Telegram», з особистого акаунту « ОСОБА_8 » (ім`я користувача ОСОБА_9 ), зареєстрованого на номер оператора мобільного зв`язку ТОВ «Лайфселл» НОМЕР_1 , на офіційний «Telegram»-бот «НМ ДНР» ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ), відправив відомості про те, що в м. Слов`янськ Донецької області на декількох певних визначених за ідентифікуючими ознаками територіях (детально слідчим суддею не оголошується) знаходяться військовослужбовці ЗСУ.
27.08.2022 о 15 год. 36 хв. громадянин України ОСОБА_5 , діючи умисно, з особистих мотивів, в умовах воєнного стану, знаходячись за місцем свого проживання, за адресою: АДРЕСА_2 , використовуючи власний ноутбук марки «HP ProBook6570d», за допомогою встановленого додаткового програмного забезпечення «Telegram», з особистого акаунту « ОСОБА_8 » (ім`я користувача ОСОБА_9 ), зареєстрованого на номер оператора мобільного зв`язку ТОВ «Лайфселл» НОМЕР_1 , на офіційний «Telegram»-бот «НМ ДНР» ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ), відправив відомості про те, що в м. Слов`янськ Донецької області на декількох певних визначених за ідентифікуючими ознаками територіях (детально слідчим суддею не оголошується) проживають військовослужбовці ЗСУ, та про те, що на певній визначеній за ідентифікуючими ознаками території (детально слідчим суддею не оголошується), а також у лісосмузі за ідентифікуючими ознаками знаходиться військова техніка ЗС України.
25.09.2022 о 13 год. 10 хв. громадянин України ОСОБА_5 , діючи умисно, з особистих мотивів, в умовах воєнного стану, знаходячись за місцем свого проживання, за адресою: АДРЕСА_2 , використовуючи власний ноутбук марки «HP ProBook6570d», за допомогою встановленого додаткового програмного забезпечення «Telegram», з особистого акаунту « ОСОБА_8 » (ім`я користувача ОСОБА_9 ), зареєстрованого на номер оператора мобільного зв`язку ТОВ «Лайфселл» НОМЕР_1 , на офіційний «Telegram»-бот «НМ ДНР» ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ), відправив відомості про те, що в м. Слов`янськ Донецької області на певній визначеній за ідентифікуючими ознаками території (детально слідчим суддею не оголошується) знаходяться військовослужбовці ЗСУ.
17.11.2022 ОСОБА_5 затримано в порядку статі 208 КПК України. Підстави затримання: п. 6 ч. 1 ст. 615 КПК України виникли обґрунтовані обставини, які дають підстави вважати, що можлива втеча з метою ухилення від кримінальної відповідальності особи, підозрюваного у вчиненні злочину.
18.11.2022 ОСОБА_5 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого
ч. 2 ст. 114-2 КК України.
Щодо обґрунтованої підозри.
Обґрунтованість підозри повністю підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами, а саме:
- протоколом затримання підозрюваного в порядку ст. 208 КПК України. ОСОБА_5 при затриманні пояснив, що дійсно 30.05.2022, 31.05.2022, 27.08.2022 та 25.09.2022 передав в чат бот «НМ ДНР» інформацію щодо розташування ЗСУ у АДРЕСА_3 .
- матеріалами, зібраними оперативним підрозділом, що відповідно до ч. 2 ст. 99 КПК України є доказом. Так, відповідно до повідомлення 5 відділу 5 управління Департаменту ВКР СБУ, ОСОБА_5 , використовуючи власний ноутбук марки «HP ProBook6570d», за допомогою встановленого додаткового програмного забезпечення «Telegram», з особистого акаунту « ОСОБА_8 » (ім`я користувача ОСОБА_9 ), зареєстрованого на номер оператора мобільного зв`язку ТОВ «Лайфселл» НОМЕР_1 , на офіційний «Telegram»-бот «НМ ДНР» ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ), відправив відомості про місця дислокації військовослужбовців ЗС України в АДРЕСА_3 ; Відповідно до акту огляду від 16.11.2022, за участю ОСОБА_5 , встановлено, вищевказану інформацію;
- протоколом огляду мережі Інтернет від 18.11.2022; В ході огляду встановлено, що на території так званої «ДНР», офіційно створено «Telegram»-бот «НМ ДНР» ( ІНФОРМАЦІЯ_3 );
- протоколом огляду ноутбуку, який належить підозрюваному ОСОБА_5 . В ході огляду встановлено, що в браузері «Google», який встановлено як додаткове програмне забезпечення, мається веб версія додатку «Telegram», в якій є чат-бот «НМ ДНР», із збереженими повідомленнями від абонента зареєстрованого на номер телефоно оператора мобільного зв`язку ТОВ «Лайфселл», який належить ОСОБА_5 (повідомлення із місцями дислокації військовослужбовців ЗС України);
- протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 від 18.11.2022. В ході допиту, підозрюваний ОСОБА_5 підтвердив, що дійсно 30.05.2022, 31.05.2022, 27.08.2022 та 25.09.2022 передав в чат бот «НМ ДНР» інформацію щодо розташування ЗСУ у АДРЕСА_3 .
Вищевказані докази, зібрані під час досудового розслідування, свідчать про те, що підозрюваним ОСОБА_5 могло бути вчинене кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 114-2 КК України, тобто підозра стосовно останнього є обґрунтованою.
При цьому, обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.
Так, для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.
Згідно ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).
Зокрема, у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року зазначено, що «обґрунтована підозра» означає існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, крім того, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином, вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.
У пункті 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» зазначено, що «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок.
Отже, слідчий суддя на стадії досудового розслідування для вирішення питання, зокрема, щодо обґрунтованості підозри не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини особи/осіб у вчиненні кримінального правопорушення чи її відсутності, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи/осіб до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування відносно такої особи запобіжного заходу, зокрема, у вигляді тримання під вартою.
Згідно з доводами, викладеними у клопотанні, долученими доказами, обґрунтованість підозри щодо вчинення інкримінованого кримінального правопорушення є підтвердженою.
При цьому, стороною захисту не зазначено обставин та не надано доказів на підтвердження існування таких обставин, які б очевидно та беззаперечно свідчили про непричетність підозрюваного до кримінального правопорушення, у вчиненні якого йому повідомлено про підозру, або вказували на необґрунтованість повідомленої підозри.
Щодо існування ризиків.
Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК України).
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність, зокрема, ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК (частина 2 статті 177 КПК України).
Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.
Слідчий вказує на існування ризиків, передбачених п.п. 1,3,5 частини 1 статті 177 КПК України.
Як передбачено ст. 177 КПК України, підставою як для застосування, так і для продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 цієї статті.
На переконання слідчого судді, підозрюваний ОСОБА_5 спроможний:
- переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України); Вказаний ризик обумовлено тим, що підозрюваний ОСОБА_5 , скоїв тяжкий злочин, та за попередніми даними слідства, має громадянство РФ;
- незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні (п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України);
- вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється (п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України).
Вказані ризики встановлені з урахуванням того, що ОСОБА_5 вчинив тяжкий злочин, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, злочин вчинив під час воєнного стану, введеного 24 лютого 2022 року указом Президента України ОСОБА_10 № 64/2022 у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану».
Крім того, на даний час органом досудового слідства не встановлені всі особи причетні до вчинення даного злочину, що у випадку застосування до ОСОБА_5 запобіжних заходів, не пов`язаних з триманням під вартою, створить передумови для продовження спілкування ним з вказаними особами та впливу на свідків у даному кримінальному провадженні.
Слід зазначити, що ризик незаконного впливу на свідків залишається актуальним з огляду на встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме усно шляхом допиту особи в судовому засіданні відповідно до положень ст. 23 КПК України. Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, відповідно до ч. 4 ст. 95 КПК України.
Тобто, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.
Крім того, враховуючи лояльне налаштування ОСОБА_5 до терористичної організації «ДНР», країни агресора РФ, необрання стосовно останнього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може створити передумови для вчинення ним нового кримінального правопорушення.
Вказані ризики встановлені з урахуванням того, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років позбавлення волі.
У п. 2 ч. 1 ст. 178 КПК України прямо вказано, що при оцінці відповідних ризиків (перелічених у ч. 1 ст. 177 КПК) слід враховувати й, зокрема, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання її винною в інкримінованому правопорушенні. Подібна орієнтація законодавців та правозастосувачів зустрічається й у міжнародному праві. Так, у ст. 5 Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи R(80) 11 від 27.06.1980 року «Про взяття під варту до суду» зауважується, що при розгляді питання про необхідність тримання під вартою, судовий орган повинен брати до уваги обставини конкретної справи, у тому числі характер та тяжкість інкримінованого злочину. Отож, важливим критерієм, орієнтуючись на який слід застосовувати вид запобіжного заходу, повинна бути санкція за злочин, вчинений обвинуваченим. Тобто, чим більш сувора санкція передбачена за злочин, поставлений обвинуваченому в вину, тим більш суворий запобіжний захід повинен бути обраний щодо нього.
Отже слідчим суддею встановлено ризики, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 може вчинити дії, передбачені п.п. 1,3,5 частини 1 статті 177 КПК України.
Слідчим суддею встановлена обґрунтованість підозри та ризики, які на сьогоднішній день існують.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Крім того, відповідно до ч. 6 ст. 176 КПК України під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті.
Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 176 КПК України запобіжним заходом є тримання під вартою.
У зв`язку із зазначеним, незастосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою унеможливить запобігання вищевказаним ризикам.
Тому оскільки інкриміноване підозрюваному кримінальне правопорушення входить до вищевказаного переліку, то з огляду на обґрунтованість підозри та наявності ризиків, клопотання підлягає задоволенню. У зв`язку з чим в задоволенні клопотання підозрюваного ОСОБА_5 і його захисника ОСОБА_7 про обрання підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту слід відмовити.
Щодо строку дії запобіжного заходу.
У відповідності до ст. 219 КПК України досудове розслідування може бути закінчено протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину.
В подальшому згідно з ч. 3 ст. 197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Згідно з ч. 3 ст. 115 КПК України при обчисленні строку днями строк закінчується о двадцять четвертій годині останнього дня строку. Відповідно до ч. 5 ст. 115 КПК України, при обчисленні строків днями та місяцями не береться до уваги той день, від якого починається строк, за винятком строків тримання під вартою.
Тому, оскільки ОСОБА_5 фактично затриманий 17.11.2022 о 16:00 годині, йому повідомлено про підозру 18.11.2022, то досудове розслідування має бути закінченим до 18.01.2023 року, а тому саме до цього строку в межах 60 днів слідчий суддя може обрати запобіжний захід, тобто до 16 години 00 хвилин 15 січня 2023 року.
Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України, під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 КК України.
Слідчий суддя, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 КПК України, зважаючи на те, що інкриміноване підозрюваному кримінальне правопорушення входить до вищевказаного переліку і він підозрюється у вчиненні злочину проти основ національної безпеки України, беручи до уваги, що на даний час на території України введено воєнний стан, враховуючи, характер вчиненого кримінального правопорушення, який свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи, в даному випадку вважає за доцільне не визначати розміру застави.
Керуючись ст. ст. 110, 131-132, 176-178, 183-187, 193-194, 196-197, 205, 369-372, 392-393 КПК України, -
Клопотання старшого слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 задовольнити.
В задоволенні клопотання підозрюваного ОСОБА_5 і його захисника ОСОБА_7 про обрання підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відмовити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 16 години 00 хвилин 15 січня 2023 року, без визначення розміру застави.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення, але може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1