Справа № 184/1745/22
Провадження № 1-і/192/14/22
У Х В А Л А
про призначення судового розгляду

09 листопада 2022 року Солонянський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в смт Солоне Солонянського району Дніпропетровської області обвинувальний акт та клопотання про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000476, відомості про що внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07 травня 2022 року відносно

ОСОБА_5 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Орджонікізде Дніпропетровської області, зареєстрований та проживає у АДРЕСА_1 , працює директором ТОВ «С-КАЙЛАС», який має середньо-спеціальну освіту, одружений, має на утриманні двох малолітніх дітей: сина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та сина ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , громадянин України, раніше не судимий,

обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ст. 348 КК України

за участю учасників судового провадження:

прокурора ОСОБА_8 ,

потерпілих: ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_12 ,

В С Т А Н О В И В:

08 листопада 2022 року до суду надійшов обвинувальний акт, затверджений прокурором Покровського відділу Нікопольської окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_13 відносно ОСОБА_5 разом з клопотанням про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою час розгляду кримінального провадження.

Ухвалою від 09 листопада 2022 року в даному кримінальному провадженні було призначено підготовче судове засідання в якому прокурор, потерпілі, обвинувачений та його захисник проти призначення справи до судового розгляду не заперечували.

До обвинувального акта і реєстру матеріалів досудового розслідування, що передане суду, прокурором додано письмове роз`яснення обвинуваченому про можливість, особливості і правові наслідки розгляду кримінального провадження судом присяжних.

Також колегією суддів у відповідність до положень ст. 384 КПК України роз`яснено обвинуваченому право на подання клопотання про розгляд кримінального провадження судом присяжних. Такого клопотання обвинуваченим та його захисником не заявлено.

Потерпілий ОСОБА_14 , який був належним чином повідомлений про дату та час підготовчого судового засідання, до суду не з`явився, причини неявки не повідомив. З`ясувавши думку учасників судового провадження суд постановив здійснювати підготовчий розгляд без участі потерпілого ОСОБА_14 .

Суд, заслухавши учасників судового провадження, дослідивши матеріали кримінального провадження вважає, що по даному кримінальному провадженню є всі підстави для призначення судового розгляду.

Підстав для закриття кримінального провадження не вбачається. Обвинувальний акт складено у відповідності до вимог кримінального процесуального законодавства, при його затвердженні прокурором дотримані вимоги закону.

Підстав для направлення обвинувального акту для визначення підсудності не встановлено. Дане кримінальне провадження згідно ухвали Дніпровського апеляційного суду від 07 листопада 2022 року підсудне Солонянському районному суду Дніпропетровської області.

Запобіжний захід обвинуваченому на стадії досудового розслідування в даному кримінальному провадженні обраний слідчим суддею Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області згідно ухвали від 09 серпня 2022 року строком до 20 години 20 хвилин 06 жовтня 2022 року, який продовжено ухвалами слідчого судді від 05 жовтня 2022 року та від 03 листопада 2022 року до 06 листопада 2022 року та до 09 листопада 2022 року відповідно.

Судовий розгляд з урахуванням принципу гласності та відкритості судового провадження слід проводити відкрито, обмеження щодо цього, передбачені ч. 2 ст. 27 КПК України, відсутні.

Таким чином, є достатні підстави для призначення в даному кримінальному провадженні судового розгляду.

Під час підготовчого судового засідання прокурор заявила клопотання про продовження обвинуваченому строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки ризики, передбачені п.п.1,3 ч. 1 ст. 177 КПК України, які стали підставою для застосування та продовження на стадії досудового розслідування такого запобіжного заходу не змінились. Потерпілі підтримали думку прокурора та просили задовольнити клопотання.

Обвинувачений ОСОБА_5 та його захисник заперечували проти задоволення клопотання прокурора. Так, захисник вважав, що підозра є не обґрунтованою, ризики не доведені, а до обвинуваченого можна застосувати більш м`який запобіжний захід цілодобовий домашній арешт із застосуванням засобів електронного контролю. Обвинувачений заперечував проти існування ризиків щодо можливого залишення території України, зазначивши, що його закордонний паспорт знаходиться у відділенні поліції, а під час воєнного стану виїзд за кордон не можливий через існування перевірок на блок-постах. Стосовно ризику впливу на свідків, пояснив, що мешкає в суміжному з територією ВП № 2 подвір`ї, працівники якого є потерпілими, та після ознайомлення з матеріалами справи вважає, що свідки по цій справі взагалі відсутні.

Захисник адвокат ОСОБА_12 з посиланням на практику ЄСПЛ вважав, що ризик впливу на свідків є абстрактним, а з огляду на те, що злочин вчинено 07 травня 2022 року і ОСОБА_5 був затриманий лише 09 серпня 2022 року, за цей час відомості про його вплив на будь-яких осіб відсутні. Також вважав, що тяжкість вчинених злочинів не може слугувати підставою для тримання обвинуваченого під вартою. Посилаючись на необґрунтованість підозри захисник зазначив, що ОСОБА_5 пройшов Поліграф, а до матеріалів провадження ним було надано запис з камер відеоспостереження, які доводять,що обвинувачений в ніч скоєння злочину не виходив зі свого під`їзду.

Колегія суддів, заслухавши прокурора, потерпілих, обвинуваченого та його захисника, дослідивши матеріали кримінального провадження, а також клопотання про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, приходить до наступних висновків.

Згідно ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Судом встановлено, що ухвалою слідчого судді Нікопольського районного суду Дніпропетровської області від 09 серпня 2022 року до обвинуваченого було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 20 години 20 хвилин 06 жовтня 2022 року. Ухвалами слідчого судді Нікопольського районного суду Дніпропетровської області від 05 жовтня 2022 року та від 03 листопада 2022 року строк тримання під вартою було продовжено до 06 листопада 2022 року та до 09 листопада 2022 року відповідно.

Суд вважає, що прийменник «до» в українській мові вживають на позначення кінцевої календарної дати чинності або виконання чого-небудь, а отже строк тримання під вартою до 09 листопада 2022 року свідчить, що саме ця дата і є останнім днем застосування такого запобіжного заходу.

Вирішуючи клопотання про продовження строку застосування запобіжного заходу, суд виходить з того, що станом на 09 серпня 2022 підставою для застосування запобіжного заходу були ризики, передбачені п.п.1,3 ч. 1 ст. 177 КПК України. Вказані ризики зокрема були також і підставою для продовження строку тримання під вартою.

Згідно обвинувального акта ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні злочинів, передбачених ч. 1 ст. 263, ст. 348 КК України, тобто носіння, придбання бойових припасів без передбаченого законом дозволу та замах на вбивство працівника правоохоронного органу у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків.

Клопотання про продовження строку тримання під вартою мотивовано тим, що ризики які стали підставою для застосування запобіжного заходу не зникли та не змінилися.

Під час розгляду клопотання судом було встановлено наявність ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України, а саме ризик переховуватися від суду, оскільки ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні тяжкого та особливо тяжкого злочину, за які передбачене покарання у вигляді позбавлення волі від трьох до семи років та від дев`яти до п`ятнадцяти років або довічне позбавлення волі відповідно.

Суд не погоджується з думкою захисника в частині того, що тяжкість покарання не може сприйматися як ризик ухилятися від суду. З урахуванням того, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні тяжкого та особливо тяжкого злочину, суд вважає доведеним ризик щодо можливості ухилятися від явки до суду.

В частині ризику незаконного впливу на свідків, суд вважає, що такий ризик не доведено з огляду на те, що прокурор не надав будь-яких доказів на його підтвердження.

Також судом враховано те, що обвинувачений є працевлаштованим, має родину, мешкає за місцем реєстрації, тобто має стійкі соціальні зв`язки, є раніше не судимою особою.

Відповідно до ч. ч. 1, 4 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні. Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Суд вважає, що оскільки прокурором доведено існування ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а в частині доведеності підозри складено обвинувальний акт, а підозра не була оскаржена стороною захисту в порядку, передбаченому ст. 303 КПК України, тому суд вважає, що обставини, передбачені п.п.1,2 ч. 1 ст. 194 КПК України є доведеними. В той же час суд вважає, що не доведеним є недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів в тому числі цілодобовий домашній арешт за місцем реєстрації обвинуваченого із застосуванням електронних засобів контролю.

Суд вважає, що застосування такого запобіжного заходу є достатнім для забезпечення виконання обвинуваченим його обов`язків під час розгляду кримінального провадження.

З урахуванням зазначеного, клопотання прокурора підлягає частковому задоволенню, а до обвинуваченого слід застосувати цілодобовий домашній арешт за місцем реєстрації обвинуваченого із застосуванням електронних засобів контролю, заборонивши, обвинуваченому залишати житло цілодобово.

Вирішуючи клопотання прокурора про виклик свідків, суд вважає, що воно є передчасним, оскільки визначення обсягу доказів та порядку їх дослідження відбувається на стадії судового розгляду, а тому задоволенню не підлягає.

Під час підготовчого засідання потерпілий ОСОБА_15 подав цивільний позов про стягнення з обвинуваченого 52 000 гривень завданих збитків на лікування та 2 500 000 гривень моральної шкоди.

Відповідно до ч. 1 ст. 128 КПК України особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.

Згідно ч. 4 ст. 128 КПК України форма та зміст позовної заяви повинні відповідати вимогам, встановленим до позовів, які пред`являються у порядку цивільного судочинства.

Ознайомившись з поданим цивільним позовом суддею було встановлено, що він не відповідає вимогам ч. 3 ст. 175 ЦПК України, оскільки не містить: поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Частиною 1 ст. 177 ЦПК України передбачено, що позивач повинен додати до позовної заяви копії всіх документів, що додаються до неї, а згідно ч. 4 ст. 95 ЦПК України копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Судом встановлено, що до цивільного позову не додано копії чеків на придбання лікарських препаратів, проте про них вказано в додатку.

Частинами 1, 2 ст. 185 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням того, що поданий цивільний позов не відповідає вимогам ст.ст.175,177 ЦПК України, тому є підстави для залишення його без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання цивільним позивачем копії ухвали, шляхом викладення цивільного позову в новій редакції та наданням належним чином засвідчених доказів.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 128, 176-199, 314-316 КПК України суд,

П О С Т А Н О В И В:

Призначити по кримінальному провадженню №0000476, відомості про що внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07 травня 2022 року відносно ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ст. 348 КК України судовий розгляд у відкритому судовому засіданні в приміщенні Солонянського районного суду Дніпропетровської області на 09 листопада 2022 року о 15 годині 00 хвилин.

У судове засідання викликати прокурора, потерпілих, обвинуваченого та його захисника.

Клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу задовольнити частково.

Змінити застосований відносно обвинуваченого ОСОБА_5 по кримінальному провадженню №0000476, відомості про що внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07 травня 2022 року запобіжний захід.

Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_5 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Орджонікізде Дніпропетровської області запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту із забороною залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 цілодобово із застосуванням електронних засобів контролю за винятком невідкладної медичної допомоги, строком дії до 09 січня 2023 року включно, звільнивши з-під варти негайно в залі суду.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 строком до 09 січня 2023 року включно наступні обов`язки:

1.Прибувати за кожною вимогою на визначений час до суду;

2.Не відлучатись із населеного пункту в якому він проживає, без дозволу суду;

3.Утримуватись від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні;

4.Повідомляти суд про зміну місця проживання;

5.Здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

6.Носити електронний засіб контролю.

Строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу - до 09 січня 2023 року включно.

В задоволені іншої частини клопотання прокурора відмовити.

В задоволені клопотання прокурора про виклик свідків відмовити.

Цивільний позов потерпілого ОСОБА_15

про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок кримінального правопорушення, моральної шкоди - залишити без руху.

Надати цивільному позивачу ОСОБА_15 строк для усунення недоліків не більше десяти днів з дня отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити цивільному позивачу, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви у встановлений строк, позовна заява буде визнана неподаною та повернена, а також те, що виконання ухвали вчинюється шляхом подання позовної заяви в новій редакції.

Ухвала може бути оскаржена Дніпровського апеляційного суду через Солонянський районний суд Дніпропетровської області протягом семи днів з дня її оголошення.

Ухвалу для виконання направити до органу Національної поліції за місцем проживання обвинуваченого.

Головуючий: суддя ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3