Справа № 464/1995/23
пр.№ 1-кс/464/340/23
У Х В А Л А

05 квітня 2023 року м.Львів

Слідчий суддя Сихівського районного суду м.Львова ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Відділу поліції № 2 ЛРУП № 2 ГУ Національної поліції у Львівській області ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному 03 квітня 2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000294, відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м.Львова, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.4 ст.186 КК України,

у с т а н о в и в :

Старший слідчий СВ Відділу поліції № 2 ЛРУП № 2 ГУ Національної поліції у Львівській області ОСОБА_5 звернувся до слідчого судді Сихівського районного суду м.Львова з клопотанням, погодженим із прокурором у кримінальному провадженні прокурором Франківської окружної прокуратури м.Львова ОСОБА_3 , про застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із визначенням розміру застави 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 214 720 грн. Покликається на те, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст.186 КК України. Ураховуючи особу підозрюваного та обставини вчинення ним злочинних дій, підозрюваному слід обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити його належну поведінку.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, а підозрюваний, не оспорюючи обґрунтованість підозри та визнаючи провину в інкримінованому злочині, проти такого заперечив, просить обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Заслухавши учасників процесу, дослідивши клопотання та матеріали в його обґрунтування, слідчий суддя дійшов наступного висновку з огляду на таке.

Як регламентовано ст.ст.131, 132 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження,до яких відносяться запобіжні заходи, застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Метою застосування запобіжного заходу, відповідно до ч.1 ст.177 КПК України, є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховатися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується.

Згідно з ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відділом поліції № 2 ЛРУП №2 ГУ Національної поліції у Львівській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному 03 квітня 2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000294, в якому ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.4 ст.186 КК України.

Надані стороною обвинувачення на даному етапі кримінального провадження докази: протоколом допиту потерпілого із протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення, протоколами допиту свідків, протоколами пред`явлення особи для впізнання, протоколом допиту підозрюваного із визнанням вини свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним інкримінованого злочину, причетність є вірогідною та достатньою для застосування до нього обмежувального заходу.

Вирішуючи клопотання щодо застосування запобіжного заходу, слідчий суддя враховує відомості про особу підозрюваного, який є особою молодого працездатного віку, хронічними захворюваннями не страждає, не працевлаштований та офіційного стабільного джерела доходу, як і утриманців немає, раніше несудимий, повідомлено про підозру у вчиненні інших кримінальних правопорушень: таємного викраденні чужого майна (крадіжці) в умовах воєнного стану (ч.4 ст.185 КК України) та незаконному придбанні та зберіганні психотропної речовини без мети збуту (ч.1 ст.309 КК України).

Разом із тим у даному кримінальному провадженні підозрюється у скоєнні тяжкого кримінального правопорушення: відкритому викраденні чужого майна (грабіж), вчиненому повторно, за попередньою змовою групою осіб та в умовах воєнного стану, за яке передбачено безальтернативне покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років.

Вищенаведені обставини у своєму взаємозв`язку дають підстави для висновку, що підозрюваний зможе переховуватись від органів досудового розслідування та суду, здійснюватиме незаконний вплив на свідків у кримінальному провадженні, вчинятиме нові (інші) кримінальні правопорушення, що зумовлює необхідність застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як запобіжний захід, що забезпечить його дієвість. КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак має реальну потенційну можливість їх здійснити в майбутньому.

Відсутність міцних сталих соціальних зв`язків та постійної зайнятості, наявність на стадії судового розгляду інших кримінальних проваджень щодо правопорушень проти власності та у сфері обігу психотропних речовин, усвідомлення загрози реального покарання у виді позбавлення волі на значний строк у разі визнання винуватості, конкретні фактичні обставини даного злочину, які виражаються в умисному відкритому посяганні на власність, що у сукупності підвищують суспільну небезпечність діяння та особи, на переконання слідчого судді свідчать про доцільність застосування підозрюваному виняткового заходу у вигляді тримання під вартою, що зможе запобігти доведеним ризикам та сприятиме забезпеченню виконанню підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків. Визнання провини на досудовому розслідуванні, наявність дружини та малолітньої дитини, з якими більше року проживає окремо (установлено зі слів підозрюваного), не мінімізує перелічених ризиків.

Більш м`які запобіжні заходи домашній арешт, як просить підозрюваний, чи їх незастосування не забезпечать його належної поведінки з урахуванням сукупності наведених ризиків, а безпека суспільства вимагає ізоляції особи, яка з достатньою обґрунтованою ймовірністю здатна завдати істотної шкоди правам і свободам інших осіб, що виправдовує тримання під вартою. Обставин, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не встановлено.

Суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом (ч.3 ст.183 КПК України).

Ураховуючи відсутність обов`язку суду не визначати заставу за ч.4 ст.183 КПК України, зважаючи на тяжкість злочину проти власності та даних про особу підозрюваного, слідчий суддя вважає, що органом досудового розслідування не надано достатніх доказів на обґрунтування саме застави 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 214 720 грн. Обставини справи свідчать, що саме розмір застави 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 161 040,00 грн, буде достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не є завідомо непомірним для нього. Перспектива втрати даної суми застави буде для нього необхідним і достатнім стримуючим фактором. У разі внесення підозрюваним суми застави покласти доведені прокурором обов`язки, передбачені ст.194 КПК України.

Керуючись ст.ст.176-178, 183, 194, 196, 197, 309, 369-372 КПК України,

п о с т а н о в и в :

Задоволити клопотання частково.

Обрати ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Строк дії ухвали про обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою встановити до 03 червня 2023 року включно із визначенням застави у розмірі 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 161 040,00 гривень.

Підозрюваний (обвинувачений) або заставодавець (фізична або юридична особа) мають право у будь-який момент внести заставу на депозитний рахунок суду у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави ОСОБА_4 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Зобов`язати ОСОБА_4 у разі внесення застави:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду, у провадженні яких перебуватиме дане кримінальне провадження;

- не відлучатися із м.Львова без дозволу слідчого, прокурора, суду, у провадженні яких перебуватиме дане кримінальне провадження;

- повідомляти слідчого, прокурора, суд, у провадженні якого перебуватиме дане кримінальне провадження, про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватися від спілкування з особами, які виступають в якості потерпілих, свідків, у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

Указані обов`язки діють до 03 червня 2023 року включно.

Дана ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_6