У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 вересня 2022 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_4, при секретарі ОСОБА_5, за участю прокурора ОСОБА_6, слідчого ОСОБА_7, підозрюваного ОСОБА_1 , захисника ОСОБА_8, розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві клопотання слідчого ГСУ СБ України ОСОБА_9, поданого у кримінальному провадженні № 0000430 від 19 серпня 2022 року про тримання під вартою відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України

У С Т А Н О В И В:

У провадженні ГСУ СБ України перебуває кримінальне провадження № 0000430 від 19 серпня 2022 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України.

13 вересня 2022 року ОСОБА_1 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КПК України, у якому зазначено, що 24 лютого 2022 року о 05 годині президент російської федерації оголосив про рішення розпочати військову операцію в Україні.

Того ж дня, близько 05 год. 10 хв. збройними силами російської федерації, що діяли за наказом керівництва російської федерації та збройних сил російської федерації, здійснено запуск крилатих та балістичних ракет по аеродромах, військових штабах, складах, підрозділах Збройних Сил України та інших військових формувань. Після чого, тоді ж, війська російської федерації вдерлися сухопутним шляхом на територію суверенної держави України.

У зв`язку з чим, Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.22 № 64/2022 в Україні введено воєнний стан з 05 год. 30 хв. 24 лютого 2022 року, який продовжено і діє на даний час.

На початку червня 2022 року, перебуваючи у м. Костянтинівка Донецької області, точна дата досудовим розслідуванням не встановлена, громадянин України ОСОБА_1 , достовірно усвідомлюючи факт військового вторгнення збройних сил російської федерації на територію України та введення у зв`язку з цим на території держави воєнного стану, підтримуючи збройну агресію російської федерації проти України, діючи умисно, добровільно, на шкоду суверенітетові, територіальній цілісності та недоторканності, державній безпеці України, вступив у злочинну змову з невстановленим досудовим розслідуванням представником іноземної організації - 22-ї окремої гвардійської бригади спеціального призначення зс рф на ім`я « ОСОБА_2 », погодившись надавати останньому інформацію про місця розташування озброєння, техніки та військовослужбовців Збройних Сил України та інших військових формувань України, що виконують бойові завдання на території м. Костянтинівка Луганської області.

При цьому, ОСОБА_1 , діючи на виконання свого злочинного умислу, направленого на надання допомоги іноземній організації в проведенні підривної діяльності проти України, з метою забезпечення прихованого способу передачі інформації, здійснював спілкування з представником зс рф на ім`я « ОСОБА_2 », який в Інтернет-месенджері Telegram» використовує акаунт під назвою « ОСОБА_3 », за допомогою Інтернет-месенджера «Telegram», встановленого на його мобільному телефоні та зареєстованому за номером НОМЕР_1 , а також додатку «Zello» з акаунтом «ІНФОРМАЦІЯ_3», встановленому на власній ПЕОМ.

В подальшому, в період червня - липня 2022 року громадянин України ОСОБА_1 , діючи на виконання свого злочинного умислу, направленого на надання допомоги представникам іноземної організації в проведенні підривної діяльності проти України, перебуваючи у квартирі АДРЕСА_1 , діючи умисно в умовах воєнного стану на шкоду обороноздатності та державній безпеці України з використанням власної ПЕОМ та встановленого там Інтернет месенджера «Zello», з акаунту «ІНФОРМАЦІЯ_3», неодноразово надсилав невстановленому представнику іноземної організації - 22-ї окремої гвардійської бригади спеціального призначення зс рф на ім`я « ОСОБА_2 » інформацію щодо місця знаходження телевежі та оперативної обстановки сил оборони України, що знаходилися поруч.

Надалі громадянин України ОСОБА_1 02.07.2022, діючи на виконання свого злочинного умислу, направленого на надання допомоги іноземній організації в проведенні підривної діяльності проти України, перебуваючи у квартирі АДРЕСА_1 , діючи умисно в умовах воєнного стану на шкоду обороноздатності та державній безпеці України у вказаний спосіб, надіслав невстановленому представнику іноземної організації - 22-ї окремої гвардійської бригади спеціального призначення зс рф на ім`я « ОСОБА_2 », графічні файли та аудіо-файли (звукові повідомлення), у яких містилася попередньо зібрана ОСОБА_1 інформація та координати розташування озброєння, техніки та військовослужбовців Збройних Сил України та інших військових формувань України, що знаходилися у м. Костянтинівка Донецької області, чим надав вказаній іноземній організації допомогу у проведенні підривної діяльності проти України.

За вказаними обставинами злочинної діяльності 13.09.2022 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України.

Прокурор та слідчий у судовому засіданні клопотання підтримали в повному обсязі та просили його задовольнити з підстав, які у ньому наведені.

Підозрюваний та його захисник заперечували проти клопотання та застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на необґрунтованість пред`явленої ОСОБА_1 підозри. Крім того, зазначили, що обрання більш м`якого запобіжного заходу зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали справи, вислухавши прокурора, слідчого, захисника та підозрюваного доходить висновку, що клопотання підлягає задоволенню виходячи з наступних підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, вважати, що підозрюваний, може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Суд враховує вимоги ст. 177 КПК України, а саме те, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Згідно ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється - є однією з обставин, що враховуються при обранні запобіжного заходу.

Також суд враховує вимоги ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, фактичні обставини справи, особу підозрюваного та характер висунутого обвинувачення, тяжкість можливого покарання в їх взаємозв`язку з можливими ризиками у справі.

Дослідивши надані матеріали слідчий суддя бере до уваги документи, що підтверджують причетність ОСОБА_1 до злочинної діяльності, яка полягає в наданні допомоги іноземній організації в проведенні підривної діяльності проти України.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року № 3477-IV, передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

В рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук та Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Вказана позиція відображена, зокрема й в рішенні Суду від 30 серпня 1990 року у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства».

У матеріалах клопотання достатньо наявних даних, які указують на факти, що ОСОБА_1 міг вчинити вказане правопорушення і такі є переконливим для суду.

Оскільки на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду по суті, а саме питань, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, то слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів лише визначає, що причетність ОСОБА_1 до вчинення кримінального правопорушення, підозра у якому йому повідомлена, є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього такого обмежувального заходу, як тримання під вартою.

На стадії досудового розслідування слідчий суддя наділений лише повноваженнями на перевірку обґрунтованості підозри, яка за своїм змістом до процедури висунення обвинувачення в порядку, передбаченому КПК України, на стадії досудового розслідування є обґрунтованим припущенням про вчинення особою кримінального правопорушення, повідомлення про яке складається на певному етапі досудового розслідування, коли є підстави для формулювання підозри (ч. 1 ст. 276 КПК України). Повідомлення про підозру персоніфікує кримінальне провадження, є юридичним фактом, що породжує виникнення кримінальних процесуальних правовідносин, та етапом, з якого починає реалізовуватися кримінальна відповідальність.

З наведених обставин, проводячи оцінку наданих суду матеріалів, доводів учасників процесу, слідчий суддя вважає, що підозра є обґрунтованою, і доводи сторони захисту такої обґрунтованості не спростовують.

При вирішенні питання про ризики, слідчий суддя враховує те, що ОСОБА_1 інкримінується вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України, тобто останній підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який санкцією статті передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк п`ятнадцять років або довічним позбавленням волі, з конфіскацію майна, тому, з урахуванням його характеризуючих обставин слідчий суддя вважає, що застосувавши до ОСОБА_1 більш м`який запобіжний захід, він може вчинити спроби щодо переховування від органів досудового розслідування та/або суду.

Слідчий суддя також вважає, про високу ймовірність існування ризику того, що ОСОБА_1 може перешкоджати досудовому розслідуванню іншим чином.

Відтак, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 59 днів, в межах строку досудового розслідування.

Відповідно до абз. 8 ч. 4 ст. 183 КПК України під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-1, 258-258-5, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України.

Відтак, суд вважає, що на даний час з урахуванням, обставин, які інкримінуються ОСОБА_1 відсутні підстави для визначення розміру застави.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 183 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який народився у м. Костянтинівка, Донецької області запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 59 (п`ятдесят дев`ять) днів, в межах строків досудового розслідування, тобто до 11 листопада 2022 року, включно.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_4