Справа №:755/6265/22
Провадження №: 1-кп/755/1160/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"30" серпня 2022 р. м. Київ
Дніпровський районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у підготовчому судовому засіданні кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000533 від 22.02.2022 року, за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,
за участю учасників кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_4 ,
потерпілої ОСОБА_5 ,
представника потерпілої ОСОБА_6 ,
захисника ОСОБА_7 ,
обвинуваченого ОСОБА_3 ,
В С Т А Н О В И В:
До Дніпровського районного суду м. Києва надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000533 від 22.02.2022 року, за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України. Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 21 липня 2022 року призначено підготовче судове засідання по вказаному кримінальному провадженню. У підготовчому судовому засіданні обвинувачений заявив та подав клопотання про повернення обвинувального акту посилаючись на те, що обвинувальний акт не відповідає вимогам ст. 291 КПК України, оскільки: разом з обвинувальним актом йому не було вручено цивільний позов; відсутня розписка про отримання обвинувального акту; в обвинувальному акті не зазначена кількість аркушів кожного додатка, який додається до нього; при викладі фактичних обставин кримінального правопорушення, правової кваліфікації та формулювання обвинувачення порушено принцип презумпції невинуватості; в порушені принципів рівності та змагальності сторін у кримінальному провадженні в обвинувальному акті здійснено посилання на висновок експертизи, проведеної на досудовому розслідуванні; обвинувальний акт не містить час вчинення злочину та не зазначено часу настання смерті потерпілого та формулювання обвинувачення; обвинувальний акт належним чином не затверджений прокурором. Захисник обвинуваченого ОСОБА_3 адвокат ОСОБА_7 підримав клопотання свого підзахисного та просив повернути обвинувальний акт посилаючись на те, що обвинувальний акт складений з порушенням вимог с. 291 КПК України. Прокурор у підготовчому судовому засіданні заперечив проти задоволення клопотання обвинуваченого про повернення обвинувального акту, вважає його не обґрунтованим, просив призначити обвинувальний акт до судового розгляду, оскільки він складений із дотриманням вимог ст. 291 КПК України, підстав для повернення обвинувального акту немає. Потерпіла у судовому засіданні заперечувала проти задоволення даного клопотання. Вислухавши думку прокурора, представника потерпілого, обвинуваченого та його захисника, ознайомившись з матеріалами кримінального провадження, суд дійшов такого висновку. Дане кримінальне провадження підсудне Дніпровському районному суду м. Києва. Підстав для закриття чи зупинення кримінального провадження в підготовчому судовому засіданні не встановлено. Обвинувальний акт складено у відповідності до вимог кримінального процесуального законодавства, при його затвердженні прокурором дотримані вимоги закону. Щодо клопотання обвинуваченого про повернення обвинувального акту, то суд зазначає таке.
Відповідно до вимог ч. 3 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти рішення про повернення обвинувального акту прокурору, якщо він не відповідає вимогам цього кодексу.

Відповідно до вимог ст.337 КПК України судовий розгляд проводиться лише в межах висунутого обвинувачення особі відповідно до обвинувального акта, що є межами судового розгляду.

Згідно з ч. 2 ст.291 КПК України обвинувальний акт має містити такі відомості: найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер; анкетні відомості кожного обвинуваченого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); анкетні відомості кожного потерпілого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); анкетні відомості викривача (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); прізвище, ім`я, по батькові та займана посада слідчого, прокурора; виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення; обставини, які обтяжують чи пом`якшують покарання; розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; підстави застосування заходів кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, які прокурор вважає встановленими; розмір витрат на залучення експерта (у разі проведення експертизи під час досудового розслідування); розмір пропонованої винагороди викривачу; дату та місце його складення та затвердження зокрема. Згідно з вимогами ч. 4 ст. 291 КПК України до обвинувального акта додається: реєстр матеріалів досудового розслідування; цивільний позов, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування; розписка підозрюваного про отримання копії обвинувального акта, копії цивільного позову, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування, і реєстру матеріалів досудового розслідування (крім випадку, передбаченого частиною другою статті 297-1 цього Кодексу); розписка або інший документ, що підтверджує отримання цивільним відповідачем копії цивільного позову, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування не до підозрюваного; довідка про юридичну особу, щодо якої здійснюється провадження, у якій зазначаються: найменування юридичної особи, її юридична адреса, розрахунковий рахунок, ідентифікаційний код, дата і місце державної реєстрації. Відповідно до вимог ч.4 ст.110 КПК України обвинувальний акт є процесуальним рішенням, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування. Обвинувальний акт повинен відповідати вимогам, передбаченим у статті 291 цього Кодексу.

Щодо поданого захисником клопотання, то суд вважає його не обґрунтованим, доводи сторони захисту не знайшли свого підтвердження у підготовчому судовому засіданні. У судовому засіданні встановлено, що обвинувальний акт, на думку суду, відповідає вимогам статті 291 КПК України, так як містить, окрім іншого, виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення. Щодо формулювання обвинувачення, його змісту, викладення та конкретизація певних деталей, то це виключні повноваження прокурора, суд же у разі призначення обвинувального акта до судового розгляду має перевірити сформульоване обвинувачення наданими доказати на прийняти кінцеве процесуальне рішення, що і буде зроблено за результатами судового розгляду кримінального провадження. Слід також зауважити, що посилання обвинуваченого про неотримання цивільного позову, який можливо (зі слів обвинуваченого) був поданий на досудовому розслідуванні та відсутності розписки про отримання обвинувального акту є необґрунтованими, оскільки цивільний позов на стадії досудового розслідування не подавався, а матеріали справи містять розписку обвинуваченого про отримання обвинувального акту (а.п. 17), в обвинувальному акті зазначено кількість аркушів додатків, обвинувальний акт затверджено прокурором відповідно до законодавства. У судовому засіданні обвинувачений підтвердив отримання ним копії обвинувального акту та реєстру матеріалів досудового розслідування. Щодо інших тверджень обвинуваченого про невідповідність обвинувального акту ст. 291 КПК України, то вони не знайшли свого підтвердження у судовому засіданні. За таких обставин, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні клопотання обвинуваченого про повернення обвинувального акту та про можливість призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта у кримінальному проваджені №0000533 від 22.02.2022 року, за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Також до Дніпровського районного суду м. Києва від потерпілої ОСОБА_5 надійшов цивільний позов в рамках кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
У судовому засіданні потерпіла підтримала свій цивільний позов, просила його прийняти. Прокурор, обвинувачений та його захисник у судовому засіданні не заперечували проти прийняття цивільного позову. Вислухавши думку прокурора, представника потерпілого, обвинуваченого та його захисника ознайомившись з цивільним позовом, суд дійшов такого висновку. Відповідно до ч. 1 ст. 128 КПК України особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.
Згідно ч. 1 ст. 1177 ЦК України шкода, завдана фізичній особі, яка потерпіла від кримінального правопорушення, відшкодовується відповідно до закону.
Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.
Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).
Згідно із ч. 2 ст. 23 ЦК України моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.
Відповідно до ч. 4 ст. 128 КПК України форма та зміст позовної заяви повинні відповідати вимогам, встановленим до позовів, які пред`являються у порядку цивільного судочинства.
Відповідно до ст. 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.
Позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.
Разом з тим, зміст цивільного позову ОСОБА_5 не містить даних реєстраційного номеру облікової картки платника податків за його наявності або номер і серію паспорта позивача ОСОБА_5 та аналогічні дані відповідача ОСОБА_3 , якщо такі відомі позивачу, про що має бути зазначено у позовній заяві.

Крім того, у матеріалах заяви відсутнє підтвердження того, що позивачем не подано будь-якого іншого позову (позовів), не залежно від його (їх) підсудності, до цього ж відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Відповідно до п. 6 та п. 7 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява, серед іншого, повинна містити: відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язків досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

Разом з тим, зміст позовної заяви та долучені до заяви матеріали не містять викладення обставин та доказів вжиття позивачем досудового урегулювання спору, шляхом звернення до відповідача у досудовому порядку із вимогами про відшкодування завданої позивачу шкоди та доказів вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви.

Крім того, згідно положення ч. 5 ст. 177 Цивільного процесуального кодексу України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Так, відповідно до положень ч. 2, 4, 5 ст. 95 Цивільного процесуального кодексу, письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу.

Разом з тим, в порушення вищенаведених норм процесуального законодавства України позивачем не зазначено про наявність у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви, що є порушенням п. 8 ч. 3 ст. 175 Цивільного процесуального кодексу України.

Разом з тим, в порушення п. 9 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява, не містить попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи. Згідно положення ч. 4 ст. 175 ЦПК України, якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

Однак, в порушення вищенаведеного положення Кодексу, зміст позовної заяви не містить зазначення підстав звільнення позивача від сплати судового збору.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Вказані недоліки підлягають виправленню позивачем до початку судового розгляду.
Судовий розгляд необхідно здійснювати у відкритому судовому засіданні суддею одноособово за участю учасників кримінального провадження.
Керуючись ст. ст. 314-318, 369-372, 376 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :
У задоволенні клопотання обвинуваченого ОСОБА_3 про повернення обвинувального акта - відмовити.

Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000533 від 22.02.2022 року, за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, до розгляду у відкритому судовому засіданні в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва за адресою: м. Київ, вул. І.Сергієнка, 3, каб. 11 на 06 вересня 2022 року о 14 год. 00 хв.
Судовий розгляд необхідно здійснювати у відкритому судовому засіданні суддею одноособово за участю учасників кримінального провадження.

Цивільний позов потерпілої ОСОБА_5 до ОСОБА_3 про відшкодування майнової та моральної шкоди, залишити без руху та надати строк для усунення недоліків до початку судового розгляду, тобто до 06.09.2022 року.

У разі невиконання ухвали суду до 06 вересня 2022 року цивільний позов вважати неподаним та повернути ОСОБА_5 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали буде проголошено 31 серпня 2022 року о 12 годині 40 хвилин.

Суддя ОСОБА_1