Справа №591/2807/21 Головуючий у суді у 1 інстанції - ОСОБА_1
Номер провадження 11-кп/816/1000/22 Суддя-доповідач - ОСОБА_2
Категорія - Порушення правил безпеки під час виконання робіт з підвищеною небезпекою
УХВАЛА
Іменем України

01 серпня 2022 року колегія суддів Сумського апеляційного суду в складі:

судді-доповідача - ОСОБА_2 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

з участю секретаря судового засідання - ОСОБА_5 ,

розглянула у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Суми кримінальне провадження № 591/2807/21 за клопотанням прокурора ОСОБА_6 про поновлення строку на апеляційне оскарження вироку Зарічного районного суду м. Суми від 01.02.2022,

установила:

Вироком Зарічного районного суду м. Суми від 01.02.2022 ОСОБА_7 визнаний невинуватим у пред`явленому обвинуваченні за ч. 2 ст. 272 КК та його виправдано у зв`язку з не доведенням стороною обвинувачення того, що в його діяннях є склад вказаного кримінального правопорушення.

25.05.2022 прокурор ОСОБА_8 через Зарічний районний суд м. Суми подав апеляційну скаргу разом з клопотанням про поновлення строку апеляційного оскарження вказаного вироку. Своє клопотання прокурор обґрунтував тим, що вирок Зарічного районного суду м. Суми від 01.02.2022 відносно ОСОБА_7 за ч. 2 ст. 272 КК набрав законної сили 04.03.2022, але 24.02.2022 проти України розпочато військову агресію рф, цього дня Указом Президента України № 64/2022 в Україні введено воєнний стан на 30 діб. Указами Президента України № 133/2022 від 14.03.2022 та № 259/2022 від 18.04.2022, затверджених ЗУ від 15.03.2022 № 2119-ІХ та № 2212-ІХ від 21.04.2022 воєнний стан продовжено до 24.05.2022 та в подальшому відповідно до Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 17.05.2022 № 341/2022, продовжується строк дії воєнного стану в Україні з 05:30 25.05.2022 строком на 90 діб (тобто до 23.08.2022). У зв`язку з воєнними діями, які тривали в тому числі й на території м. Суми та Сумської області, вирок Зарічного районного суду м. Суми від 01.02.2022 набрав законної сили без належного апеляційного реагування. Зазначений вирок надійшов на адресу Окружної прокуратури м. Суми 03.05.2022. У зв`язку з вищевикладеним, об`єктивна можливість реалізувати право на апеляційне оскарження була відсутня. При цьому апеляційна скарга прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_8 із клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження вироку Зарічного районного суду м. Суми від 01.02.2022 надійшла до Сумського апеляційного суду 26.05.2022.

Будучи належним чином повідомленими про час і місце апеляційного розгляду, сторони кримінального провадження в судове засідання не з`явились, їх явка не є обов`язковою, тому колегія суддів вважає за можливе здійснити розгляд клопотання прокурора про поновлення строку на апеляційне оскарження без участі сторін судового провадження та без фіксації судового засідання технічними засобами, що узгоджується з ч. 4 ст. 107 та ч. 4 ст. 405 КПК.

Вислухавши суддю-доповідача про зміст клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження вироку суду, перевіривши матеріали кримінального провадження та обговоривши доводи поданого клопотання, колегія суддів вважає, що клопотання прокурора про поновлення строку на апеляційне оскарження вироку суду задоволенню не підлягає з таких підстав.

Відповідно ст. 113 КПК, процесуальні строки це встановлені законом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії; будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу, а згідно п. 1 ч. 2 ст. 395 КПК апеляційна скарга на вирок суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня проголошення.

При обчисленні строку днями, крім іншого, строк закінчується о двадцять четвертій годині останнього дня строку і не береться до уваги той день, від якого починається строк; в нього включаються вихідні і святкові дні, а якщо закінчення строку припадає на неробочий день, останнім днем цього строку вважається наступний за ним робочий день (ч. 3, 5, 7 ст. 115 КПК). При цьому процесуальні дії мають виконуватися у встановлені КПК строки; строк не вважається пропущеним, якщо скаргу або інший документ здано до закінчення строку на пошту або передано особі, уповноваженій їх прийняти (ч. 1 ст. 116 КПК).

Пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою суду (ч. 1 ст. 117 КПК), а згідно п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК апеляційна скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку апеляційного оскарження і суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

З огляду на викладене, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження (ст. 7 КПК), однією з яких є розумні строки, тобто такі, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень, що забезпечують надійний захист законних iнтepeciв потерпілого, iнтepeciв правосуддя, а також забезпечують підозрюваному, обвинуваченому, засудженому і виправданому реальну можливicть використати вci передбаченi законом засоби захисту вiд обвинувачення. Для забезпечення виконання сторонами кримінального провадження вимог розумного строку законодавець і встановив процесуальні строки у межах граничного строку, передбаченого КПК. При цьому правило дотримання тридцятиденного строку має на меті гарантувати правову визначеність і забезпечити, щоб кримінальні провадження розглядалися впродовж розумного часу, не змушуючи органи влади та інших зацікавлених осіб перебувати у стані невизначеності. Це правило надає особі, яка має право на апеляційне оскарження, достатній строк для роздумів стосовно того, чи подавати апеляційну скаргу, для чіткого визначення своїх аргументів та окреслення стверджувальної правової позиції, і визначає період, після закінчення якого контрольна функція суду не здійснюється.

У своєму рішенні від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» ЄСПЛ дійшов висновку, що «правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан потрібного їм судового провадження. У кожній справі суди мають перевіряти, чи виправдовують підстави для поновлення строків для оскарження втручання у принцип юридичної визначеності». «Доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури і це не є порушенням права на справедливий суд» (рішення ЄСПЛ від 12.07.2007 у справі «Станков проти Болгарії»).

Особа, яка бажає подати апеляційну скаргу має діяти сумлінно для того, що б ефективно реалізувати своє право, незважаючи на те, що ст. 117 КПК і містить положення щодо поновлення пропущеного строку, але це можливо лише в разі наявності поважних причин пропуску такого строку, оскільки строками визначаються часові межі існування правовідносин у кримінальному процесі, в яких повинно відбутися здійснення прав і виконання обов`язків учасниками кримінального провадження, а правові норми встановлюють не тільки «що» і «як» потрібно зробити, але і «в які строки», що є обов`язковим елементом поведінки відповідного суб`єкта кримінального провадження і виступає як один з показників правомірності юридичної діяльності учасників процесу.

Вирок суду першої інстанції був проголошений 01.02.2022, копію повного тексту цього судового рішення прокурор також отримав 01.02.2022, про що свідчить розписка про отримання копії вироку (т. 2, а. к. п. 19), а тому перебіг строку на апеляційне оскарження вироку суду розпочався 02.02.2022, закінчення 03.03.2022 включно.

Внаслідок того, що вирок суду не був оскаржений в апеляційному порядку сторонами кримінального провадження він набрав законної сили 04.03.2022.

Доводи прокурора про поважність пропуску строку на апеляційне оскарження вироку суду колегія суддів вважає необґрунтованими і такими, що задоволенню не підлягають, оскільки прокурор ОСОБА_8 , будучи високопрофесійним фахівцем у галузі кримінального процесуального права, був обізнаний щодо мотивів ухваленого судом рішення відносно ОСОБА_7 (визнання невинуватим у пред`явленому обвинуваченні за ч. 2 ст. 272 КК і виправдання у зв`язку з не доведенням стороною обвинувачення того, що в його діяннях є склад вказаного кримінального правопорушення), мав достатньо часу для подачі апеляційної скарги у визначений законом строк, однак не скористався своїм правом на оскарження судового рішення.

Посилання прокурора на введення в країні воєнного стану також не може свідчити про поважність пропуску строку на апеляційне оскарження судового рішення, оскільки і Зарічний районний суд м. Суми, і Сумський апеляційний суд до 23.02.2022 працювали у штатному режимі, а з 24.02.2022 зазначені судові установи продовжували приймати документи на свої електронні адреси, працював «електронний суд», якими при бажанні можливо було скористатись для надіслання апеляційної скарги у встановлений КПК строк і спосіб. При цьому Сумський апеляційний суд з 01.03.2022 продовжив здійснювати апеляційний розгляд невідкладних справ певних категорій, а будь-яких даних щодо об`єктивної неможливості здійснення Сумською обласною прокуратурою чи Окружною прокуратурою міста Суми своїх функцій до 25.05.2022 прокурором ОСОБА_8 колегії суддів не надано.

Зокрема, у матеріалах кримінального провадження відсутні відомості про те, що як прокурор у кримінальному провадженні ОСОБА_8 особисто, так і прокуратура в цілому як державний орган, під час введення воєнного положення будь-яким чином були позбавлені можливості своєчасно подати апеляційну скаргу на вирок суду першої інстанції до 04.03.2022, оскільки цей же воєнний стан не завадив прокурору ОСОБА_8 подати апеляційну скаргу на вказаний вище вирок суду першої інстанції 25.05.2022.

Таким чином, твердження прокурора про поважність пропуску строку на оскарження вироку суду не заслуговують на увагу, оскільки суд не може зобов`язати сторону скористатися своїм правом, наданим їй кримінальним процесуальним законом, а тому сторона, яка добровільно відмовляється від використання свого права, маючи всі можливості ним скористатися, має миритися з процесуальними наслідками такого свого рішення. При цьому безпідставне поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення, яке набрало законної сили, є прямим порушенням вимог ст. 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод щодо справедливого судового розгляду в такому його елементі як правова визначеність.

Оскільки сукупність фактичних обставин кримінального провадження свідчить, що прокурор мав можливість повною мірою реалізувати своє право на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, але у встановлений законом строк не скористався таким, тому колегія суддів вважає необхідним відмовити в поновленні цього процесуального строку, повернувши прокурору його апеляційну скаргу згідно вимог п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК.

Керуючись ст. 395 і 399 КПК України,

постановила:

Відмовити прокурору у кримінальному провадженні ОСОБА_9 у задоволенні його клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження вироку Зарічного районного суду м. Суми від 01.02.2022 відносно ОСОБА_7 , повернувши подану апеляційну скаргу разом з усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Касаційна скарга на ухвалу може бути подана безпосередньо до Верховного Суду протягом трьох місяців з дня її проголошення.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4