Справа № 204/6879/22
Провадження № 1-кс/204/1577/22
У Х В А Л А
07 вересня 2022 року Красногвардійський районний суд м.Дніпропетровська у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
за участю прокурора ОСОБА_3 ,
за участю захисника адвоката ОСОБА_4 ,
за участю підозрюваного ОСОБА_5 ,
розглянувши у судовому засіданні в залі суду у м.Дніпро клопотання слідчого СВ Відділення поліції №6 Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Західної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:
ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Хилок, Читинської області російської федерації, громадянина України, офіційно не працевлаштованого, не одруженого, на утриманні нікого не маючого, ніде не зареєстрованого, не маючого місця мешкання, раніше судимого,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, -
07 вересня 2022 року до суду надійшло клопотання слідчого СВ Відділення поліції №6 Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Західної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 186 КК України.
06.09.2022 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , в порядку ст.ст. 276-278 КПК України повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України. В ході досудового розслідування по вказаному кримінальному провадженню виникла необхідність у застосуванні запобіжного заходу відносно підозрюваного у вигляді тримання під вартою, оскільки є достатньо підстав вважати, що існують ризики, що підозрюваний ОСОБА_5 може здійснити дії, передбачені п. 1, 2, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України., у зв`язку з чим, слідчий звернувся до суду з вказаним клопотанням.
Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання, просив його задовольнити в повному обсязі.
Підозрювана, захисник, кожний окремо, в судовому засіданні заперечували проти клопотання та просили обрати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.
Заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши клопотання, копії матеріалів, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, приходжу до наступного висновку.
05.09.2022 року о 22.58 годині (дата та час фактичного затримання - 05.09.2022 року 17.20 година), за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, в порядку ст. 208 КПК України затримано ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , уродженця м. Хилок, Читинської області Російської Федерації, громадянина України, який має базову середню освіту, офіційно не працевлаштованого, не одруженого, на утриманні нікого не маючого, ніде не зареєстрованого, не маючого постійного місця проживання, неодноразово судимого, останній раз: - 04.09.2019 Рівненським міським судом Рівненської області за ч.3 ст.15, ч.1 ст.390, ч. 2 ст.185 КК України до 2 років позбавлення волі.
06.09.2022 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , в порядку ст.ст. 276-278 КПК України повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.
Процесуальне керівництво досудовим розслідування у вказаному кримінальному провадженні здійснюється Західною окружною прокуратурою міста Дніпра.
Відповідно до ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
В силу ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є винятковим, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.
Згідно з вимогами ст.177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.
Відповідно до практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції гарантії від безпідставного арешту.
Враховуючи, що відповідно до ч.5 ст.9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» обґрунтованість підозри є необхідною умовою законності тримання особи під вартою.
Європейський Суд з прав людини у справі «K.F. проти Німеччини» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.
Слідчим суддею встановлено, що наявні ризики, передбачені п.п. 1,2,3,5 ч.1 ст.177 КПК України.
Так, ризик, передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України, наявний, оскільки підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки останні постійного місця роботи не має.
Щодо ризику, передбаченого п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України слідчий суддя вважає, ща він наявний, оскільки підозрюваний ОСОБА_5 може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, оскільки в ході досудового розслідування не встановлено місцезнаходження всього викраденого майна, та інших речових доказів, що мають значення для кримінального провадження.
Ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України щодо незаконного впливу підозрюваного ОСОБА_5 , на потерпілого та свідків у кримінальному провадженні, а також на невстановлену особу спільно з якою останнім вчинено кримінальне правопорушення наявний,оскільки враховуючи те, що кримінальне правопорушення вчинено із застосування насильства підозрюваний ОСОБА_5 може незаконно впливати на потерпілих у кримінальному провадженні, знає, де останні працюють. Крім того, підозрюваний ОСОБА_5 у разі застосування більш м`якого запобіжного заходу може узгодити свої покази з невстановленою особою задля ухилення одного з них, або обох від кримінальної відповідальності за вчинене кримінальне правопорушення.
Також, ризик передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, існує, оскільки ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення.
Таким чином, у судовому засіданні встановлено наявність ризиків, передбачених п.п.1,2,3,5 ч.1 ст.177 КПК України.
Виходячи з наданих доказів, слідчий суддя приходить до висновку, що додані до матеріалів клопотання докази у їх сукупності, дають всі підстави стверджувати про вірогідну причетність підозрюваної до вчинення інкримінованого кримінального правопорушення.
Слідчий суддя зазначає, що на вказаному етапі досудового розслідування він не в праві вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті. Зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.
Зважаючи на усталену практику Європейського суду з прав людини, де у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», зазначено термін «Обгрунтована підозра», який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпьелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A? N182), те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).
Враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого ОСОБА_5 повідомлено про підозру, дані про його особу та наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного.
Будь-яких доказів, щодо неможливості перебування підозрюваного ОСОБА_5 під вартою, не надано та стороною захисту не доведено.
Застосування до підозрюваної ОСОБА_5 менш суворого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не забезпечить запобігання вказаним вище ризикам, що підтверджують такі обставини: тяжкість вчиненого підозрюваним злочину, який відповідно до ст.12 КК України є тяжким; тяжкість покарання, яка загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні цього злочину караються позбавленням волі на строк від семи до десяти років ; переховування від органів досудового розслідування та суду; вірогідність знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; вчинення іншого кримінального правопорушення.
Слід також зазначити, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину проти миру та безпеки людства на території України, де на даний час введено воєнний стан, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 КПК України, а також характер вчинених кримінальних правопорушень, які свідчать про ступінь суспільної небезпечності цієї особи, суд в даному випадку вважає за доцільне не визначати розміру застави..
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 110, 131-132, 176-178, 183,184,186,193-194,196-197, 205, 309-310, 369-372, 392-393, 395 КПК України, -
Клопотання слідчого СВ Відділення поліції №6 Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Західної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 186 КК України задовольнити.
Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого СВ Відділення поліції №6 Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_6 .
Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня проголошення ухвали, а особою, яка перебуває під вартою з моменту вручення їй копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1