МАКАРІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А
"01" серпня 2022 р. Справа № 370/1026/22

Провадження № 1-кс/370/101/22

Слідчий суддя Макарівського районного суду Київської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у смт. Макарів Київської області клопотання начальника сектору дізнання відділення поліції №3 Бучанського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області майора поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000104 від 29 липня 2022 року, за ознаками вчинення кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.249 КК України, -

в с т а н о в и в:

Начальник сектору дізнання відділення поліції №3 Бучанського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області майора поліції ОСОБА_3 за погодженням з прокурором Макарівського відділу Києво-Святошинської окружної прокуратури ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді Макарівського районного суду Київської області із клопотанням про накладення арешту на майно, виявлене 29.07.2022, в період часу з 07 години 00 хвилин по 07 годину 55 хвилин за наслідком огляду місця події, який проводився на узбережжі річки «Здвиж» «Гавронського водосховища» по провулку Київський в с. Гавронщина, Бучанського району, Київської області, де під час огляду виявлено гумовий човен зеленого кольору із надписами друкованими літерами «ВАRК» в середині якого знаходяться чотири мішки, три з яких білого кольору, а один синього. Під час подальшого огляду в вище вказаних мішках виявлено п`ять сіток з жилки та рибу яка знаходилась в сітках. Розміри сіток: перша сітка довжиною 100 метрів, висота 2 метри та розмір вічка 60 мм.; друга сітка довжина 100 метрів, висота 2 метри, розмір вічка 50 мм.; третя сітка довжиною 100 метрів, висота 1,8 метри, розмір вічка 50 мм; четвертої сітки довжиною 50 метрів, висота 1,5 метра, розмір вічка 100 мм; п`ята сітка довжиною 100 метрів, висота 3 метри розмір вічка 55мм. Також під час огляду було перераховано виловлену рибу з річки «Здвиж» яка знаходилась в сітках а саме: судак в кількості 32 шт., лящ в кількості 1 шт., окунь в кількості 1 шт., сазан (короп) в кількості 1 шт. та плоскирка в кількості 54 шт.

В обґрунтування клопотання суб`єкт звернення вказав, що 29.07.2022 о 06 годині 03 хвилин до Відділення поліції №3 Бучанського РУП ГУНП в Київській області надійшло повідомлення від ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 про те, що за адресою: АДРЕСА_2 на березі Гавронського водосховища річки Здвиж, виявлено громадянина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , жителя АДРЕСА_2 , який здійснював незаконний вилов риби.

Після проведеного огляду місця події виявлені рибу, заборонені знаряддя лову та гумовий човен зеленого кольору із надписами друкованими літерами «ВАRК» після проведення огляду передано під розписку на відповідальне зберігання головному державному інспектору Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області ОСОБА_7 ..

Вилучені в ході огляду місця події п`ять сіток з жилки є заборонними знаряддями лову та гумовий човен зеленого кольору із надписами друкованими літерами «ВАRК» є знаряддям вчинення кримінального правопорушення. Окрім того, незаконно здобута 29.07.2022 риба є предметом вчиненого кримінального правопорушення.

Відомості за даним фактом 29.07.2022 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000104 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

29.07.2022 начальником сектору дізнання Відділення поліції №3 Бучанського РУП ГУНП в Київській області винесено постанову про визнання та приєднання до матеріалів кримінального провадження речових доказів які були вилучені під час огляду місця події 29.07.2022.

Згідно розрахунку збитків проведеного відповідно до Такси для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування(збирання) або знищення громадянами України, іноземцями та особами тез громадянства цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах України, шкода заподіяна рибному господарству, внаслідок незаконного зайняття рибним добувним промислом ОСОБА_6 , складає 207757 гривень.

Вилучені в ході огляду місця події по зазначеному кримінальному провадженню знаряддя вилову риби, а саме п`ять сіток з жилки, гумовий човен зеленого кольору із надписами друкованими літерами «ВАRК» є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, незаконно здобута риба є предметом вчиненого кримінального правопорушення.

У зв`язку з чим, зазначені речі є тимчасово вилученим майном, які відповідають критеріям, зазначеним в ч. 1 ст. 98, п.п.. 1,3,4 ч. 2 ст. 167 КПК України.

В судове засідання з`явилися дізнавач та особа, в якої фактично вилучене майно, адвокат ОСОБА_8 ..

В судовому засіданні дізнавач наполягав на задоволенні клопотання з підстав, викладених в ньому.

Адвокат ОСОБА_8 заперечував проти задоволення клопотання, вказував на відсутність події кримінального правопорушення, недоведеність необхідності такого арешту та відсутність ризиків, передбачених абз. 2 ч.1 ст. 170 КПК України. Вказує, що арешт майна з метою конфіскації або спеціальної конфіскації майна в даному випадку застосованим не може бути, а тому вважав помилковими доводи ініціатора клопотання про можливість спеціальної конфіскації, з огляду на положення ст. 96 -1 та ч.1 ст.249 КК України. Письмові пояснення долучено до матеріалів справи.

ОСОБА_6 аперечував проти задоволення клопотання, пояснив, що виїхав на власній лодці наловити ряски, рибу не ловив, сітки знайшов.

Розглянувши клопотання, дослідивши матеріали, додані до нього, слідчий суддя керується наступним.

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Пункт 1 ч. 2 статті 167 КПК України передбачає, що тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей, якщо вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та або зберегли на собі його сліди.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

За змістом ст.173 КПК України особа, яка подала клопотання про арешт майна, має довести необхідність такого арешту. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Підставою для накладення арешту на майно дізнавач зазначає, що вилучене майно відповідає критеріям частини 2 ст. 167 КПК України, з метою забезпечення збереження зазначених в клопотанні об`єктів, як речових доказів та недопущення їх втрати, а також з метою застосування спеціальної конфіскації та відшкодування шкоди завданої кримінальним правопорушенням.

Слідчим суддею встановлено, що 29.07.2022 року постановою начальнику сектору дізнання Відділення поліції №3 Бучанського РУП ГУНП в Київській області винесено постанову про визнання та приєднання до матеріалів кримінального провадження речових доказів які були вилучені під час огляду місця події 29.07.2022 року.

Враховуючи викладене, вилучені 29.07.2022 року під час огляду місця події об`єкти є речовими доказами по кримінальному провадженню, а саме знаряддям та предметом кримінального правопорушення, тому безумовно відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Також слідчий суддя при вирішенні клопотання враховує положення ст. 96, 96-1 КК України, які передбачають застосування спеціальної конфіскації, тобто примусового безоплатного вилученні за рішенням суду у власність держави майна, яке використовувалося як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення.

Слідчий суддя вважає, що у даному випадку наявні зазначені дізнавачем підстави, накладення арешту на вказане майно необхідно з метою забезпечення збереження речових доказів та спеціальної конфіскації, не накладення арешту може призвести до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна., а тому клопотання про накладення арешту підлягає до задоволення. Дізнавачем надано належні достатні докази наявності підстав для накладення арешту на вказане у клопотанні майно, яке відповідає вимогам ст. 98 КПК України.

Негативних наслідків від вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження, слідчим суддею не встановлено.

Щодо решти доводів адвоката слідчий суддя зазначає, що не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті.

Керуючись вимогами ст. 170, 172-173, 309, 532 КПК України, слідчий суддя,-

у х в а л и в :

Клопотання начальника сектору дізнання відділення поліції №3 Бучанського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області майора поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000104 від 29 липня 2022 року, за ознаками вчинення кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.249 КК України задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке було вилучено в ході огляду місця події 29.07.2022 на узбережжі річки «Здвиж» «Гавронського водосховища» по провулку Київський в с. Гавронщина, Бучанського району, Київської області гумовий човен зеленого кольору із надписами друкованими літерами «ВАRК», п`ять сіток з жилки з розмірами: перша сітка довжиною 100 метрів, висота 2 метри та розмір вічка 60 мм.; друга сітка довжина 100 метрів, висота 2 метри, розмір вічка 50 мм.; третя сітка довжиною 100 метрів, висота 1,8 метри, розмір вічка 50 мм; четвертої сітки довжиною 50 метрів, висота 1,5 метра, розмір вічка 100 мм; п`ята сітка довжиною 100 метрів, висота 3 метри розмір вічка 55 мм. та рибу яка знаходилась в сітках а саме: судак в кількості 32 шт., лящ в кількості 1 шт., окунь в кількості 1 шт., сазан (короп) в кількості 1 шт. та плоскирка в кількості 54 шт..

Незаконно здобуту рибу, а саме: судак в кількості 32 шт., лящ в кількості І шт., окунь в кількості 1 шт., сазан (короп) в кількості 1 шт. та плоскирка в кількості 54 шт.., передати на зберігання Управлінню державного агенства рибного господарства у м. Києві та Київській області.

Заборонити розпоряджатися п`ятьма сітками з жилки, з розмірами: перша сітка довжиною 100 метрів, висота 2 метри та розмір вічка 60 мм.; друга сітка довжина 100 метрів, висота 2 метри, розмір вічка 50 мм.; третя сітка довжиною 100 метрів, висота 1,8 метри, розмір вічка 50 мм; четвертої сітки довжиною 50 метрів, висота 1,5 метра, розмір вічка 100 мм; п`ята сітка довжиною 100 метрів, висота 3 метри розмір вічка 55 мм. та гумовим човном зеленого кольору із надписами друкованими літерами «ВАRК» які передати на зберігання Управлінню державного агенства рибного господарства у м. Києві та Київській області.

Зберігання майна здійснювати в порядку, передбаченому Постановою Кабінету Міністрів України № 1104 від 19 листопада 2012 року «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів.

Слідчий суддя ОСОБА_1