Справа № 522/6751/22
Провадження по справі № 1-кс/522/3538/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 червня 2022 року м. Одеса

Слідчий судя Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ відділу поліції № 5 Одеського районного управління поліції № 1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Владикавказа Російської Федерації, українця за національністю, громадянина України, офіційно не працевлаштованого, із вищою освітою, неодруженого, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 та проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,

- на теперішній час є підозрюваним у кримінальному провадженні №0000562 від 21.05.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 307 КК України,

підозрюваного в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових №0000386 від 03.06.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України,
за участю сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_5 ,
адвоката ОСОБА_6 ,
підозрюваного ОСОБА_4 , -

ВСТАНОВИВ:
Органами досудового розслідування проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000386 від 03.06.2022, за підозрою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, за наступних обставин.

Досудовим розслідуванням встановлено, ОСОБА_4 , у невстановлений слідством час, з корисливих мотивів, вирощував особливо небезпечний наркотичний засіб, за місцем свого мешкання, а саме: АДРЕСА_2 , для подальшого збуту.

В подальшому, ОСОБА_4 достовірно знаючи, що вказаний наркотичний засіб є особливо небезпечним, діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою подальшого збуту зберігав його за місцем свого мешкання, а саме: АДРЕСА_2 .

03.06.2022 року за адресою: АДРЕСА_2 , співробітниками Національної поліції в Одеській області проведено санкціонований обшук, в ході якого виявлено та вилучено:

- 5 мішків з речовиною рослинного походження.

Крім того, із одного з мішків, в якому знаходилась речовина рослинного походження, зроблено експрес-тест, згідно якого речовина рослинного походження, виявилась наркотичною.

Особливо небезпечну наркотичну речовину ОСОБА_4 незаконно та незаконно зберігав за місцем свого мешкання, з метою збуту.

03.06.2022 о 13 год. 30 хв. ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

03.06.2022 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, а саме, - незаконне зберігання особливо небезпечних наркотичних засобів, з метою збуту, вчинене повторно.

Пред`явлена підозрюваному ОСОБА_4 підозра обґрунтовується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом обшуку від 03.06.2022 року, поясненнями свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , поясненнями ОСОБА_9 ..

Будучи особою яка уже притягується до кримінальної відповідальності та відносно якої обрано міру запобіжного заходу ОСОБА_4 продовжує свою злочинну діяльність та на теперішній час підозрюється у вчиненні нового кримінального правопорушення. Вказане свідчить про наявність ризику передбаченого п.5 ч.1 ст.177 КПК України.

У зв`язку із цим, слідчий звернувся із клопотанням до слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного.

Позиція учасників судового розгляду.
Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання слідчого в повному обсязі та просив його задовольнити, посилаючись на те, що наявні ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме: підозрюваний може вчинити нові кримінальні правопорушення.

Підозрюваний ОСОБА_4 , та його адвокат в судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання слідчого, підозра необґрунтована, ОСОБА_4 не переховувався від органу досудового розслідування, має тяжкі захворювання, має міцні соціальні зв`язки, а тому просили застосувати більш м`який запобіжний захід, наприклад у вигляді домашнього арешту.

Вивчивши клопотання та надані матеріали кримінального провадження, вислухавши думку прокурора, захисника, підозрюваного, приходжу до висновку, що клопотання слідчого не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Мотиви слідчого судді.
Розділ ІІ Кримінального процесуального кодексу України визначає, що з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи забезпечення цього провадження. До заходів забезпечення згідно з п. 9 ч. 2 ст. 131 цього кодексу віднесені також запобіжні заходи. Порядок застосування до особи запобіжних заходів визначений главою 18 КПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

У відповідності до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу при застосуванні запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Запобіжні заходи під час досудового розслідування можуть застосовуватися до особи, яка набула процесуального статусу підозрюваного. Підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому ст. 276-279 КПК України, повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, або особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок невстановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень (ч. 1 ст. 42 КПК України).

Системний аналіз норм чинного законодавства свідчить про те, що при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу дослідженню підлягають чотири групи обставин:

-чи наявна обґрунтована підозра у вчиненні особою кримінального правопорушення;

-чи наявні ризики кримінального провадження;

-чи наявні обставини, які є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України може запобігти доведеним під час розгляду клопотання ризикам;

-індивідуальні обставини підозрюваного, передбачені статтею 178 КПК України.

Отже, при вирішенні поставленого слідчим питання слідчому судді належить дослідити кожен із зазначених критеріїв в їх взаємозв`язку.

Щодо обґрунтованої підозри:
Вищезазначені обставини обумовлюють наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_10 інкримінованого йому кримінального правопорушення на думку сторони обвинувачення, з чим слідчий суддя погоджується, виходячи з наступного.

Згідно ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ.

Зокрема, у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року зазначено, що «обґрунтована підозра» означає існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, крім того, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином, вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

При цьому, обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях ЄСПЛ, зокрема, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Так, для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

У пункті 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» зазначено, що «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок.

За такого, слідчий суддя на стадії досудового розслідування для вирішення питання, зокрема, щодо обґрунтованості підозри не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини особи/осіб у вчиненні кримінального правопорушення чи її відсутності, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи/осіб до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Отже, при вирішенні питання щодо обґрунтованості підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність ОСОБА_4 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування відносно нього запобіжного заходу.

Згідно з доводами, викладеними у клопотанні та документами наданими на підтвердження цих доводів, обґрунтованість підозри щодо вчинення ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується сукупністю зібраних доказів, долучених до матеріалів клопотання: зокрема: копією ухвали слідчого судді Приморського районного суду м.Одеси від 26.05.2022 року про надання дозволу на проведення обшуку у кримінальному провадженні № 0000277 від 12.04.2022 року, копією протоколу про проведення обшуку від 03.06.2022 року в рамках кримінального провадження № 0000277 від 12.04.2022 року, поясненнями свідка ОСОБА_7 від 03.06.2022 року, поясненнями свідка ОСОБА_8 , поясненнями ОСОБА_9 , повідомленням про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 307 КК України у кримінальному провадженні № 0000562 від 21.05.2022 року.

В цьому кримінальному провадженні йдеться про причетність ОСОБА_4 до кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, а саме: незаконне придбання, зберігання з метою збуту наркотичних засобів у великих розмірах.
Відповідно до ч. 4 ст. 193 КПК України за клопотанням сторін або за власною ініціативою слідчий суддя має право дослідити будь-які матеріали, що мають значення для вирішення питання про застосування запобіжного заходу. В світлі конкретних обставин даного клопотання досліджених матеріалів достатньо для того, щоб в рамках судового контролю, який здійснюється слідчим суддею при розгляді питання про застосування запобіжного заходу, на цьому етапі досудового розслідування дійти висновку про наявність обґрунтованої підозри.

Разом з тим, слідчий суддя звертає увагу, що до клопотання слідчого долучені докази у кримінальних провадженні № 0000562 від 21.05.2022 року та № 0000277 від 12.04.2022 року, проте прокурором в судовому засіданні не надано доводів на користь клопотання про застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 у вказаному кримінальному провадженні , а саме №0000386 від 03.06.2022 року.

Щодо ризиків кримінального провадження:
Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що підозрюваний однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити під час вирішення питання про застосування запобіжного заходу або в майбутньому. Отже ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення вірогідності їх здійснення.

Як обов`язковий критерій застосування запобіжного заходу ризик кримінального провадження має прогностичний характер, його визначення у конкретний проміжок часу спрямоване на усунення негативного впливу на кримінальне провадження в майбутньому. Безумовно, наявність заявлених ризиків має обґрунтовуватися, а обов`язки, про покладення яких просить слідчий в клопотанні та прокурор в судовому засіданні, - бути у взаємозв`язку з ними. Однак в переважній більшості випадків, враховуючи їх вірогідний характер, класичні категорії доказування, притаманні судовому процесу, при їх обґрунтуванні не застосовуються. При встановленні ризиків кримінального провадження слідчий суддя застосовує стандарт достатності підстав вважати, що підозрюваний може вдатися до дій на шкоду кримінальному провадженню. Оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, слідчий суддя має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

На переконання прокурора в судовому засіданні, в цьому кримінальному провадженні існують ризики, що підозрюваний може:

- переховування підозрюваного від органу досудового розслідування чи суду;

- можливість вчинити інше кримінальне правопорушення.

В обґрунтування наявності ризиків, сторона обвинувачення посилається на той факт, що слідчим відділенням відділу поліції № 2 Одеського районного управління поліції № 1 Головного управління Національної поліції в Одеській області ОСОБА_4 , 22.05.2022 повідомлено про підозру у кримінальному провадженні №0000562 від 21.05.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 307 КК України. Проте, слідчим суддею встановлено, що 23.05.2022 року Приморським районним судом ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в державній установі «Одеський слідчий ізолятор», а також визначено розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 198,480 грн.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;

2) не відлучатися з населеного пункту в якому проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання або місця роботи;

4) утримуватися від спілкування з свідками, з обставин скоєння кримінального правопорушення.

Вказана слідчим в клопотанні та прокурором в судовому засіданні підстава щодо наявності в ОСОБА_4 підозри у кримінальному провадженні №0000562 від 21.05.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 307 КК України є сумнівною та повністю необґрунтованою, оскільки стороною обвинувачення не надано відомостей щодо відвідування підозрюваним після застосування до нього запобіжного заходу Приморським районним судом м.Одеси 23.05.2022 року своєї дачі, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , після застосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою від 23.05.2022 року.

Підозрюваний ОСОБА_4 в судовому засіданні пояснив слідчому судді, що не порушував обов`язків, покладених на нього ухвалою слідчого судді Приморського районного суду м.Одеси ОСОБА_11 , після внесення ним застави.

Під час судового засідання, на запитання слідчого судді з приводу можливого порушення підозрюваним ОСОБА_4 обов`язку не відлучатися з населеного пункту, в якому проживає, прокурор повідомив що не володіє інформацією про порушення ОСОБА_4 обов`язків після внесення застави.

Тобто, в даному випадку ризики переховування від органу досудового розслідування чи вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення, носять ймовірний характер, стороною обвинувачення не доведені, запобігти ним може раніше обраний підозрюваному запобіжний захід.

Щодо особливостей кримінального правопорушення і індивідуальних обставин підозрюваного.
Згідно зі ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності додаткові обставини.

Дослідивши надані сторонами кримінального провадження відомості, слідчий суддя під час застосування щодо ОСОБА_4 запобіжного заходу враховує такі обставини:

-інкримінований злочин КК України відноситься до тяжких і у разі визнання підозрюваного винним, йому загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк до десяти років з конфіскацією майна.

-станом на сьогоднішній день ОСОБА_4 виповнилося 36 повних років;

- підозрюваний має вищу юридичну освіту, постійне місце проживання, проживає разом із рідною матір`ю, має позитивну характеристику, що свідчить про міцні соціальні зв`язки;

- Згідно наданих адвокатом в судовому засіданні медичних документів, підозрюваний ОСОБА_4 хворіє панічним розладом з агрофобією, порушення гемодинаміки вертебро-базилярного басейну з ознаками гіперперфузії в інтракраніальних сегментах обох хребцевих артерій, основної артерії, ознаками ротаціонного підвивиху атланта ;

- підозрюваний ОСОБА_4 раніше не судимий; станом на теперішній час притягується ВП № 2 ОРУП № 1 ГУНП в Одеські області до кримінальної відповідальності зв фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 307 КК України.

Відповідно до ч.1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

З огляду на відсутність обставин передбачених п.п. 2,3 ч.1 ст. 194 КПК України, а саме: відсутність ризиків, відсутність обґрунтування слідчим можливості застосування менш суворого запобіжного заходу, достатнім та дієвим стане покладення обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Слідчий суддя вважає за необхідне визначити обов`язок, передбачений ч. 5 ст. 194 КПК України а саме:

- прибути за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду.

Слідчий суддя вважає, що орган досудового розслідування не повинен був заводити різні ЄРДР за однією і тою ж самою кваліфікацією злочину щодо однієї і тої ж особи, які були вчиненні до застосування до підозрюваного запобіжного заходу. Таким чином орган досудового розслідування штучно піднімає статистичні дані щодо розкриття злочинів.
Згідно зі ст. 198 КПК України висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

Керуючись ст. ст. 84 -89, 132, 176- 178, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 205, 376 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:
Клопотання старшого слідчого СВ відділу поліції № 5 Одеського районного управління поліції № 1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 залишити без задоволення з підстав, вказаних в мотивувальній частині ухвали слідчого судді.

Звільнити затриманого в порядку ст. 208 КПК України ОСОБА_4 з-під варти в залі суду негайно.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, на строк проведення досудового розслідування, тобто до 03.07.2022 року, а саме:

-прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду в розумні строки.
Ухвала слідчого судді щодо покладення обов`язку підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Повний текст ухвали слідчого судді проголошено 08.06.2022 року о 16:00 годині в залі суду № 131.

Слідчий суддя: ОСОБА_1
04.06.2022