СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/1675/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 червня 2022 року слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Святошинського районного суду м. Києва скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого Подільського УП ГУНП в м. Києві щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 06.12.2021р,

В С Т А Н О В И В:
21.06.2022 р. з Київського апеляційного суду надійшла скарга ОСОБА_3 , у якій вона просить відкрити провадження за скаргою та визнати дії слідчого Подільського УП ГУНП в м. Києві незаконними та свавільними, такими, що були вчинені всупереч закону в змові з суддями Подільського районного суду м. Києва з метою порушення її прав, зобов`язати слідчого Подільського УП ГУНП в м. Києві внести до ЄРДР відомості з заяви від 06.12.2021 р. про вчинення кримінального правопорушення громадянкою ОСОБА_4 , що була зареєстрована в управлінні поліції за № 14776 від 07.12.2021 р., розпочати досудове розслідування та надати її представнику витяг з ЄРДР у вказаній справі.
В обґрунтування скарги зазначає, що 06.12.2021 р. її представником було подано заяву про вчинення кримінального правопорушення громадянкою ОСОБА_4 , яка є суддею Подільського районного суду м. Києва, заяву було зареєстровано в канцелярії Подільського УП ГУНП в м. Києві за № 14776 від 07.12.2021 р. Однак, всупереч вимог ст. 214 КПК України працівники поліції незаконно, умисно і протиправно не внесли відомості щодо злочину, вчиненого ОСОБА_4 до ЄРДР, досудове розслідування не розпочато, витяг з ЄРДР їй не надано, чим вчинили порушення вимог закону.
29.06.2022р. до суду надійшла заява представника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_5 , у якому він просить розглянути скаргу без участі скаржника та представника скаржника, скаргу підтримує в повному обсязі та просить її задовольнити.
Слідчий Подільського УП ГУНП в м. Києві в судове засідання не з`явився, причини неявки не повідомив.
Відповідно до положень ч. 3 ст. 306 КПК України, відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.
Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя дійшов наступного висновку.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора: бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.
Слідчим суддею з`ясовано, що 06.12.2021 р. адвокатом ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_3 подано заяву про вчинення кримінального правопорушення громадянкою ОСОБА_4 до Подільського УП ГУНП в м. Києві, що за адресою: м. Київ, вул. Хорива, 20.
У вищевказаній заяві адвокат ОСОБА_6 просив внести відомості про вчинення суддею ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ст. 364 КК України та розпочати досудове розслідування, та надати витяг з ЄРДР, посилаючись на те, що у провадженні Подільського УП ГУНП в м. Києві перебуває справа № 1/2020/1100/0000/0753 від 20.06.2020 р. за підозрою ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 206-2 КК України. У межах вказаного провадження 05.11.2021 р. на розгляд судді ОСОБА_4 надійшло клопотання слідчого про продовження строку досудового розслідування, розгляд якого мав відбутися в обов`язковому порядку за участю ОСОБА_3 , її захисника, слідчого або прокурора. Однак, суддя ОСОБА_4 вказаних вимог закону не дотрималася і 11.11.2021 р. вказане клопотання з істотним та умисним порушенням прав сторони захисту було розглянуте, а відтак, вважає, що в діях судді ОСОБА_4 наявні ознаки складу злочину, передбаченого ст. 364 КК України.
Згідно ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.
Ч. 2 ст. 214 КПК України визначено, що досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Офісом Генерального прокурора за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, Державним бюро розслідувань, органом Бюро економічної безпеки України.
Беручи до уваги наведене, положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
До Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про: короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела, попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність (п. 4 та п. 5 ч. 5 ст. 214 КПК України).
Таким чином, для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами Єдиного реєстру досудових розслідувань такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті Кримінального кодексу України).
Вищенаведене узгоджується з позицією, викладеною в Узагальненні про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування ВССУ № 9-49/0/4-17 від 12.01.2017 р., за якою КПК дійсно передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень.
Зважаючи на наведене, слідчий суддя зобов`язаний надавати попередню оцінку (аналіз) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення на основі критеріїв, а саме: час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину.
Разом з тим, слідчим суддею встановлено, що заява адвоката ОСОБА_6 , подана в інтересах ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення громадянкою ОСОБА_4 всупереч вимогами ст. 214 КПК України, не містить викладу обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зокрема, у поданій заяві не вказано будь-яких ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 364 КК України. Фактично, заява адвоката ОСОБА_6 , подана в інтересах ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення громадянкою ОСОБА_4 свідчить про незгоду ОСОБА_3 з прийнятим слідчим суддею Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_4 судовим рішенням, а саме: продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні, в якому ОСОБА_3 є підозрюваною.
Незгода з рішенням судів сама по собі не може вказувати на наявність в діях судді ознак злочину. Процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом.
Так, у аб. 1 та аб. 2 п. 10 постанови Пленуму Верховного Суду України від 13.06.2007 р. № 8 «Про незалежність судової влади» роз`яснено, що «відповідно до ч. 5 ст. 124 Конституції України судові рішення є обов`язковими до виконання на всій території України і тому вважаються законними, доки вони не скасовані в апеляційному чи касаційному порядку або не переглянуті компетентним судом в іншому порядку, визначеному процесуальним законом, в межах провадження справи, в якій вони ухвалені. Виключне право перевірки законності та обґрунтованості судових рішень має відповідний суд згідно з процесуальним законодавством. Оскарження у будь-який спосіб судових рішень, діяльності судів і суддів щодо розгляду та вирішення справи поза передбаченим процесуальним порядком у справі не допускається».
Конституційним Судом України в своєму рішенні у справі № 2-рп/2011 від 11.03.2011 р. також було акцентовано, що оцінка вчинених суддею процесуальних дій може здійснюватися тільки судами апеляційної чи касаційної інстанції.
Аналогічної позиції дотримується і Консультативна ради європейських суддів, яка в п. 57 Висновку № 11 (2008) до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень підкреслює, що зміст конкретних судових рішень контролюється, насамперед, за допомогою процедур апеляції або перегляду рішень у національних судах та за допомогою права на звернення до Європейського суду з прав людини.
Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку, про відмову у задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого Подільського УП ГУНП в м. Києві щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Керуючись ст. ст. 7, 9, 39, 214, 303, 304, 306, 307, 369 372, 376 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя -
П О С Т А Н О В И В:
У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого Подільського УП ГУНП в м. Києві щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 06.12.2021р., відмовити.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.
Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня отримання її копії шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1