Справа № 567/1050/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31.08.2022 м. Острог

Слідчий суддя Острозького районного суду

Рівненської області ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

з участю прокурора ОСОБА_3

слідчого ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5

захисника ОСОБА_6

розглянувши клопотання слідчого СВ ВП №3 Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області ОСОБА_4 про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, не працюючого, без зареєстрованого місця проживання, не судимого,

що підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України

встановив:

слідчий звернувся до суду із клопотанням про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 .

Клопотання погоджено з прокурором та мотивовано наступним.

ОСОБА_5 підозрюється в тому, що 05.07.2022 близько 23 год., перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, знаходячись в квартирі за місцем проживання ОСОБА_7 , що за адресою: АДРЕСА_1 , діючи на ґрунті раптово виниклих особистих неприязних відносин, з умислом заподіяння тілесних ушкоджень, умисно наніс близько двох ударів руками в ділянку обличчя ОСОБА_7 , після яких потерпілий вдарився правою скроневою ділянкою голови об тверду поверхню та отримав тілесні ушкодження у вигляді набряку-набухання та компресії головного мозку, закритої черепно-мозкової травми з крововиливом під м`яку мозкову оболонку та просторим субарахноїдальним крововиливом, які відносяться до тяжких тілесних ушкоджень, внаслідок чого ОСОБА_7 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 за місцем свого проживання.

08.07.2022 ОСОБА_5 був повідомлений про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

В клопотанні ставиться питання про продовження застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 тримання під вартою у зв`язку з тим, що він може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, а також незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, що свідчить про існування ризиків, передбачених у п.1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

З метою забезпечення дієвості даного кримінального провадження вважає доцільним продовжити застосування запобіжного заходу.

В судовому засіданні слідчий та прокурор клопотання підтримали з підстав та доводів викладених у ньому та посилаючись на те, що встановлені ризики передбачені п.1, 3 ч.1 ст.177 КПК України продовжують існувати, просять продовжити застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Зазначили, що на даний час необхідно завершити виконання ряду слідчих дій, експертиз, що мають значення для кримінального провадження.

Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник адвокат ОСОБА_6 в судовому засіданні проти продовження застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою заперечили та просили застосувати щодо підозрюваного запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі, вказуючи на неправильну кваліфікацію дій підозрюваного, недоведеність його вини та належність йому на праві власності 1/3 частки квартири, тобто на наявність у нього житла.

Дослідивши матеріали кримінального провадження, заслухавши думку учасників судового розгляду, слідчий суддя вважає, що клопотання є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню з таких підстав.

Встановлено, що в провадженні СВ ВП №3 Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області перебуває об`єднане кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за №0000113 від 07.07.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Із наданих суду матеріалів кримінального провадження, ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється в тому, що 05.07.2022 близько 23 год., перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, знаходячись в квартирі за місцем проживання ОСОБА_7 , що за адресою: АДРЕСА_1 , діючи на ґрунті раптово виниклих особистих неприязних відносин, з умислом заподіяння тілесних ушкоджень, умисно наніс близько двох ударів руками в ділянку обличчя ОСОБА_7 , після яких потерпілий вдарився правою скроневою ділянкою голови об тверду поверхню та отримав тілесні ушкодження у вигляді набряку-набухання та компресії головного мозку, закритої черепно-мозкової травми з крововиливом під м`яку мозкову оболонку та просторим субарахноїдальним крововиливом, які відносяться до тяжких тілесних ушкоджень, внаслідок чого ОСОБА_7 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 за місцем свого проживання.

08.07.2022 ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Слідчим викладено обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Так, у рішенні Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» вказано, що термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, те, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином і такі факти мають бути досить переконливими, щоб суддя на підставі їх розумної оцінки міг визнати причетність особи до вчинення злочину вірогідною.

На стадії досудового розслідування слідчий суддя може, враховуючи правову позицію ЄСПЛ щодо визначення поняття "обґрунтована підозра" як існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, оцінити лише достатність зібраних доказів для підозри певної особи у вчиненні кримінального правопорушення, не вдаючись до їх оцінки як допустимих.

Враховуючи наведене, слідчий суддя вважає, що зібрані органами досудового розслідування докази, на даному етапі досудового розслідування, дають достатні підстави вважати, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення.

При цьому, слідчий суддя вважає, що на даній стадії кримінального провадження він не має можливості впливати на кваліфікацію дій підозрюваного.

Ухвалою слідчого судді від 09.07.2022 щодо ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, з утриманням в ДУ «Рівненський слідчий ізолятор», без визначення розміру застави.

24.08.2022 постановою прокурора продовжено строк досудового розслідування даного кримінального провадження до трьох місяців, а саме - до 08.10.2022, в зв`язку з необхідністю проведення значного обсягу складних слідчих дій, проведення експертиз.

За поданими матеріалами слідчим по вказаному провадженню призначено ряд експертиз, які не виконані на даний час.

Згідно з ч. 3 ст. 197 КПК України, строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Положеннями ст. 199 КПК України визначено, що клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором. Клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Метою застосування запобіжного заходу є запобігання ризикам, визначеним в ст.177 КПК України.

В клопотанні про застосування запобіжного заходу слідчий зазначає про наявність ризиків, передбачених п.1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Звертаючись з клопотанням про продовження застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчий посилається на те, що підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового слідства та суду, а також незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні.

При обґрунтуванні можливості підозрюваного переховуватись від органів досудового розслідування та суду слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років, а тому, зважаючи на те, що ОСОБА_5 не має постійного місця проживання, що підтверджено матеріалами кримінального провадження, та за відсутності обставин, які можуть утримувати його за місцем проживання, з метою уникнення відповідальності за вчинене він може покинути своє місце проживання та ухилятися від слідства та суду.

Посилання сторони захисту на належність підозрюваному 1/3 частки квартири, що знаходиться в АДРЕСА_2 слідчий суддя вважає такими, що не спростовують встановлені обставини, оскільки ОСОБА_5 проживав за різними адресами, що він підтвердив в судовому засіданні, місце його проживання не зареєстроване у встановленому законом порядку, окрім того стороною захисту не надано доказів, що ОСОБА_5 проживає за вказаною адресою та доказів про склад його сім`ї та вважає їх такими, які недостатньо вказують на необхідність застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою.
За вказаних обставин стороною обвинувачення доведено продовження існування ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Водночас, слідчий суддя вважає, що обставини кримінального провадження свідчать про наявність даних, які вказують на те, що підозрюваний ОСОБА_5 може незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, оскільки на даний час ще не всі свідки, очевидці (місцеві мешканці, сусіди) встановлені та допитані в якості свідків та останній може незаконно впливати на свідка ОСОБА_8 , з якою перебуває в дружніх відносинах і може незаконно впливати на неї. Зазначене вказує на наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Одночасно, при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 слідчий суддя враховує обставини, передбачені ст. 178 КПК України, а саме тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 і, зокрема те, що за вчинення кримінального правопорушення за ч. 2 ст. 121 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів та передбачає покарання у виді лише позбавлення волі на строк від 7 до 10 років, а також дані про особу ОСОБА_5 , який за місцем тимчасового проживання характеризується з негативної сторони, як особа, яка схильна до вчинення адміністративних правопорушень та ведення антигромадського способу життя, не має постійного місця роботи, міцних соціальних зв`язків.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

Аналізуючи при цьому в сукупності обставини, передбачені ст. 178 КПК України, слідчим суддею враховано, що прокурором доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, а також наявність ризиків, передбачених п.1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Одночасно, розглядаючи можливість застосування альтернативних запобіжних заходів, слідчий суддя, з урахуванням вищенаведених обставин, вважає їх такими, що не здатні забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого та є недостатніми для запобігання ризикам, встановленим ст. 177 КПК України.

Належних та допустимих доказів зменшення даних ризиків чи їх зникнення, а також відповідних доказів на підтвердження можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді домашнього арешту, стороною захисту не надано.

Наведені обставини свідчать, що наявні ризики не зменшились, що виправдовує продовження тримання ОСОБА_5 під вартою.

З огляду на вищевикладене, слідчий суддя, врахувавши вагомість наявних доказів обґрунтованої підозри вчинення ОСОБА_5 тяжкого злочину, можливість призначення йому покарання у виді позбавлення волі від 7 до 10 років, з урахуванням характеру вчиненого кримінального правопорушення, наявність ризиків, передбачених п.1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, та перевіривши наявність достатніх підстав вважати, що застосування більш м`якого запобіжного заходу буде недостатнім, вважає за необхідне продовжити застосування щодо ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою без права внесення застави та вважає, що даний запобіжний захід є співрозмірним з тяжкістю інкримінованого йому кримінального правопорушення та існуючим ризикам, відповідає особі підозрюваного, є виправданим та достатнім засобом, здатним забезпечити гарантії його належної процесуальної поведінки та виключає собою можливість застосування відносно останнього більш м`якого запобіжного заходу, а тому виправдовує таке втручання у його права та інтереси.

З урахуванням наведеного, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність продовження застосування щодо ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, в межах строку досудового розслідування. В той же час, оскільки ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення з застосуванням насильства, то підстав для визначення розміру застави в кримінальному провадженні немає.

Керуючись ст.176-178, 183, 193-196, 369-372 КПК України

постановив:

клопотання слідчого СВ ВП №3 Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області ОСОБА_4 про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 задоволити.

Продовжити щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, без визначення застави, в межах строку досудового розслідування - до 14 год. 55 хв. 06 жовтня 2022, з утриманням в Державній установі "Рівненський слідчий ізолятор".

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Рівненського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Подача апеляційної скарги не зупиняє дію ухвали суду.

Слідчий суддяОСОБА_1