Ухвала

іменем України

31 березня 2022 року

м.Київ
справа № 303/3133/18
провадження № 51- 10598 впс 18
Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати
Касаційного кримінального суду у складі:
головуючої ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
за участю
секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,
розглянувши подання Львівського апеляційного суду про направлення до іншого суду апеляційної інстанції кримінального провадження стосовно ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 Кримінального кодексу України (далі КК), за апеляційними скаргами начальника Воловецького відділу Мукачівської місцевої прокуратури ОСОБА_6 (далі прокурор), захисників обвинуваченого ОСОБА_5 - адвокатів ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , представників потерпілої ОСОБА_9 - адвокатів ОСОБА_10 та ОСОБА_11 на вирок Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 18 жовтня 2019 року,
встановив:
до Касаційного кримінального суду Верховного Суду в порядку ст. 34 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК) надійшло подання Львівського апеляційного суду про направлення вказаного кримінального провадження до іншого суду апеляційної інстанції.
Подання мотивовано тим, що усі судді судової палати з розгляду кримінальних справ Львівського апеляційного суду окрім суддів ОСОБА_12 та ОСОБА_13 не можуть брати участі у цьому кримінальному провадженні з підстав, передбачених ст. 76 КПК, оскільки вже слухали цю справу, у зв`язку з чим неможливо у порядку, передбаченому ч. 3 ст. 35 КПК, визначити колегію суддів для розгляду вказаного кримінального провадження з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Львівського апеляційного суду.
Учасникам судового провадження направлено повідомлення про час і місце розгляду подання, проте в судове засідання вони не з`явилися, що не перешкоджає його розгляду. Клопотань про відкладення дати розгляду подання не надійшло.
Заслухавши доповідь судді, дослідивши матеріали кримінального провадження та перевіривши доводи, наведені у поданні, Суд дійшов висновку, що подання не підлягає задоволенню з огляду на таке.
За змістом п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК кримінальне провадження може бути передано на розгляд до іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду.
Згідно з ч. 3 ст. 34 КПК питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого.
Як убачається з подання, у провадженні Львівського апеляційного суду перебуває судова справа №303/3133/18 (провадження №11-кп/811/1690/22) стосовно ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК, за апеляційними скаргами прокурора, захисників обвинуваченого ОСОБА_5 - адвокатів ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , представників потерпілої ОСОБА_9 - адвокатів ОСОБА_10 та ОСОБА_11 на вирок Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 18 жовтня 2019 року.
16 лютого 2022 року автоматизованою системою документообігу суду сформовано протокол щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями, оскільки не вистачає потрібної кількості суддів для розподілу справи.
У Львівському апеляційному суді визначено спеціалізацію суддів, згідно із якою у судовій палаті з розгляду кримінальних справ працюють десять суддів.
У звіті про неможливість розподілу справи між суддями зазначено, що, усі суддіцієї судової палати, крім суддів ОСОБА_12 та ОСОБА_13 , не мають права брати участь у її розгляді у зв`язку з недопустимістю повторної участі судді в розгляді справи, оскільки вже слухали цю справу.

Таким чином, у судовій палаті з розгляду кримінальних справ Львівського апеляційного суду є двоє суддів: ОСОБА_12 та ОСОБА_13 , які можуть брати участь у розгляді вказаного кримінального провадження за апеляційними скаргами на вирок на вирок Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 18 жовтня 2019 року.

Разом із тим, в поданні Львівського апеляційного суду не зазначено обставин, які б в розумінні п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК вказували на те, що у Львівському апеляційному суді неможливо утворити склад суду для судового розгляду.
Так, з наявної інформації на офіційному інтернет-ресурсі Державної судової адміністрації України вбачається, що у цьому суді здійснюють правосуддя чотирнадцять суддів, десятеро з яких входять до складу судової палати з розгляду цивільних справ та десятеро до судової палати з розгляду кримінальних справ.
Частиною 2 ст. 18 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» передбачено, що у випадках, визначених законом, а також за рішенням зборів суддів відповідного суду може запроваджуватися спеціалізація суддів з розгляду конкретних категорій справ. Виходячи зі змісту зазначених положень запровадження спеціалізації не є обов`язковим.
Пунктами 2.3.21 та 2.3.22 Положення про автоматизовану систему документообігу суду (із змінами і доповненнями, внесеними рішеннями Ради суддів України) установлено, що автоматизований розподіл судових справ між суддями в судах, у яких відсутня спеціалізація або її застосування неможливе, здійснюється між усіма суддями. Судові справи підлягають автоматизованому розподілу між суддями, які мають на момент автоматизованого розподілу судових справ повноваження для здійснення процесуальних дій.
Єдиною умовою врахування спеціалізації, визначеною КПК, є визначення головуючого у складі суду під час розгляду в апеляційному порядку кримінального провадження стосовно неповнолітньої особи.
Рада суддів України у рішенні від 11 червня 2021 року № 18 роз`яснила, що в суді, у якому рішенням загальних зборів суддів визначено спеціалізацію суддів, у випадках, коли неможливо утворити колегію з числа суддів відповідної спеціалізації (з числа суддів відповідної судової палати), визначення головуючого судді здійснюється з числа суддів відповідної спеціалізації (з числа суддів відповідної палати), а визначення суддів-членів колегії відбувається між усіма суддями незалежно від їхньої спеціалізації та належності їх до судових палат.
З подання вбачається, що на виконання рішення Ради суддів України за рішенням загальних зборів суддів Львівського апеляційного суду від 18 січня 2022 року внесені зміни до п.1 Розділу ІІ Засад використання автоматизованої системи документообігу у Львівському апеляційному суді та визначено положення, яким передбачено: «Якщо неможливо визначити склад колегії з числа суддів відповідної спеціалізації (судової палати) у кримінальних провадженнях за апеляційними скаргами на ухвали слідчих суддів, визначення головуючого судді (судді-доповідача) здійснюється з числа суддів відповідної спеціалізації (судової палати), а визначення суддів-членів колегії відбувається між усіма суддями незалежно від спеціалізації та належності до судових палат».
Однак, з тексту вищезазначених Засад, розміщених у розділі Інше на веб сторінці Львівського апеляційного суду наофіційному інтернет-ресурсі Державної судової адміністрації України, за станом на 31 березня 2022 року вбачається, що відповідно до п.1 Розділу ІІ Засад із змінами, внесеними рішенням загальних зборів суддів від 23 лютого 2022 року, у разі, якщо неможливо визначити склад колегії з числа суддів відповідної спеціалізації (судової палати), визначення головуючого судді (судді-доповідача) здійснюється з числа суддів відповідної спеціалізації (судової палати), а визначення суддів-членів колегії відбувається між усіма суддями незалежно від спеціалізації та належності до судових палат.
Таким чином, з подання Львівського апеляційного суду не вбачається, що у цьому апеляційному суді вичерпані усі можливості для формування складу колегії для розгляду апеляційних скарг обвинуваченого, його захисників, представників потерпілої та прокурора на вирок Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 18 жовтня 2019 року та не обґрунтовано неможливість вирішення зазначеного питання з використанням усіх засобів з організації діяльності та роботи суду, враховуючи те, що загальна чисельність суддів Львівського апеляційного суду складає двадцять три особи, водночас двоє суддів з судової палати з розгляду кримінальних справ можуть брати участь у розгляді вказаного кримінального провадження.
За таких обставин, колегія суддів не вбачає підстав для задоволення подання Львівського апеляційного суду та передачі зазначеного кримінального провадження на розгляд до іншого суду апеляційної інстанції.
Враховуючи викладене та керуючись положеннями ст. 34 КПК, Суд
постановив:
Подання Львівського апеляційного суду про направлення з Львівського апеляційного суду до іншого суду апеляційної інстанціїкримінального провадження стосовно ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК, за апеляційними скаргами начальника Воловецького відділу Мукачівської місцевої прокуратури ОСОБА_6 , захисників обвинуваченого ОСОБА_5 - адвокатів ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , представників потерпілої ОСОБА_9 - адвокатів ОСОБА_10 та ОСОБА_11 на вирок Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 18 жовтня 2019 року, залишити без задоволення.
Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_14 ОСОБА_3