Справа № 181/311/20
Провадження № 1-кп/188/29/2021
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 грудня 2021 року Петропавлівський районний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт Петропавлівка Дніпропетровської області клопотання захисника ОСОБА_3 про проведення повторної (комплексної) експертизи у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000185 від 14.03.2018, стосовно ОСОБА_4 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 270 КК України,

за участю прокурора ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_3 ,

представника потерпілого ОСОБА_6 ,

дистанційно представника потерпілої ОСОБА_7 ,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Петропавлівського районного суду Дніпропетровської області на стадії судового розгляду перебуває зазначене кримінальне провадження.

21.12.2021 захисник ОСОБА_3 подав до суду письмове клопотання про проведення повторної (комплексної) експертизи у цьому кримінальному провадженні.

В обґрунтування клопотання захисник зазначив таке.

В ході дослідження доказів стороною обвинувачення були надані два експертних висновки № 3205/19 від 23.09.2019 та № 3206/19 від 23.09.2019, виконані експертом ОСОБА_8 .

06.12.2021 експерт ОСОБА_8 була допитана в судовому засіданні з приводу наданих нею висновків.

Вивчивши матеріали експертних висновків № 3205/19 від 23.09.2019 та № 3206/19 від 23.09.2019, та прийнявши участь в допиті експерта ОСОБА_8 в судовому засіданні, захист дійшов висновку про наявність передбачених ст.244 Кримінального процесуального кодексу (далі КПК) України підстав для проведення повторної (комплексної) експертизи.

Захисник вказує, що до матеріалів кримінального провадження долучена відповідь на адвокатський запит з Дніпропетровського НДІСЕ Міністерства юстиції від 18.08.2021 за №1274/10-11/05/2, з якої захисник вбачає, що експерт ОСОБА_8 вийшла за рамки наданих їй повноважень, тому що надала експертний висновок з питань, на дослідження яких вона, на думку захисника, не має допуску, оскільки експерт ОСОБА_8 має допуск на проведення досліджень лише за кодом 12.1: «Визначення вартості машин, обладнання, сировини та споживчих товарів», а надала висновок з питань віднесених до компетенції експерта зі спеціальності 12.2: «Визначення вартості колісних транспортних засобів та розміру збитку, завданого власнику транспортного засобу».

Захисник звертає увагу, що у матеріалах кримінального провадження маються ухвали слідчого судді від 27.06.2019, винесенні за клопотанням слідчого про призначення окремо товарознавчих та авто-товарознавчих експертиз, які направлені на виконання до Дніпропетровського НДЕКЦ.

Вказані ухвали були прийняті до виконання експертами Дніпропетровського НДЕКЦ, один з яких має допуск на проведення досліджень за кодом 12.1, інший - за кодом 12.2.

Експерти направили слідчому клопотання про надання документів, необхідних для проведення експертизи, однак слідчий не зміг надати вказані документи, після чого експерти надали листи про неможливість проведення вказаних експертиз.

Тобто, стверджує захисник, потерпілі не змогли надати слідчому, а слідчий - експертам документів про наявність майна, яке начебто було знищено пожежею. Однак, слідчий склав клопотання такого ж змісту про призначення тих самих експертиз приватному експерту ОСОБА_8 , яка на підставі ухвал слідчого судді про задоволення клопотань слідчого надала такі висновки. При цьому, вважає захисник, вона вийшла за рамки наявних у неї повноважень, надавши висновки з питань, на які не мала допуску.

Посилаючись на ст.ст.42, 45, 242, 244, 350, 356 КПК України захисник просить:

призначити у кримінальному провадженні повторні товарознавчі та авто-товарознавчі експертизи з питань встановлення суми збитків, про які заявляють особи, визнанні потерпілими у цьому кримінальному провадженні;

на вирішення експертів поставити питання, викладені у ухвалах слідчого судді Межівського районного суду Дніпропетровської області від 27.06.2019 про призначення товарознавчих та авто-товарознавчих експертиз у цьому кримінальному провадженні;

експертні дослідження доручити державним експертним закладам: Дніпропетровському НДЕКЦ або Дніпропетровському НДІСЕ Міністерства юстиції.

В судовому засіданні захисник підтримав своє клопотання.

Прокурор та представники потерпілих заперечували проти клопотання, не вбачали підстав для призначення повторних експертиз.

Вислухавши думки учасників судового розгляду, вивчивши клопотання з додатками, суд зазначає таке.

У статті 332 КПК України передбачено, що під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам (ч.1).

Суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо:

1) суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності;

2) під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою статті 509 цього Кодексу;

3) існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності (ч.2).

Згідно з ч.1 ст.242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

У частині 2 цієї статті зазначено, що слідчий або прокурор зобов`язані забезпечити проведення експертизи щодо, зокрема, визначення розміру матеріальних збитків, якщо потерпілий не може їх визначити та не надав документ, що підтверджує розмір такої шкоди, розміру шкоди немайнового характеру, шкоди довкіллю, заподіяного кримінальним правопорушенням (пункт 6).

Слідчий виконав вимоги ст.242 КПК України і забезпечив проведення експертизи щодо визначення розміру матеріальних збитків, враховуючи, що потерпілі не можуть їх визначити та не надали документів, що підтверджують розмір такої шкоди, також слідчий та потерпілі не змогли задовільнити клопотання експертів Дніпропетровського НДЕКЦ.

У клопотанні захисника відсутнє обґрунтування призначення повторних товарознавчих та авто-товарознавчих експертиз з тими ж питаннями тим же експертам Дніпропетровського НДЕКЦ. Суд не бачить доцільності такої процесуальної дії, враховуючи, що експерт-автотоварознавець ОСОБА_9 вимагав змінити редакцію питань таким чином, що втрачався сенс проведення експертизи, адже вартість пошкоджених або знищених деталей колісних транспортних засобів на час проведення дослідження не є розміром матеріальних збитків, які могли бути завдані кримінальним правопорушенням, передбаченим ч.2 ст.270 КК України; експерт ОСОБА_10 також пропонувала змінити редакцію питань стосовно того майна, яке непридатне для використання, для оцінки його як металобрухту, що теж не є розміром матеріальних збитків, які могли бути завдані цим кримінальним правопорушенням.

Відповідно до ст. 243 КПК України експерт залучається у разі наявності підстав для проведення експертизи за дорученням сторони кримінального провадження.

Сторона захисту має право самостійно залучати експертів на договірних умовах для проведення експертизи, у тому числі обов`язкової.

Експерт може бути залучений слідчим суддею за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу.

Згідно з ч.1 ст.244 КПК України сторона захисту має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про проведення експертизи у разі, якщо:

1) для вирішення питань, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідне залучення експерта, проте сторона обвинувачення не залучила його або для вирішення залученим стороною обвинувачення експертом поставлені запитання, що не дозволяють дати повний та належний висновок з питань, для з`ясування яких необхідне проведення експертизи, або існують достатні підстави вважати, що залучений стороною обвинувачення експерт внаслідок відсутності у нього необхідних знань, упередженості чи з інших причин надасть або надав неповний чи неправильний висновок;

2) сторона захисту не може залучити експерта самостійно через відсутність коштів чи з інших об`єктивних причин.

Захисник не зазначив у клопотанні, чому сторона захисту не скористалася своїм правом самостійно залучити експертів на договірних умовах для проведення експертизи, про яку він просить суд у своєму клопотанні.

Суд не вдається до оцінки доводів захисника щодо повноважень експерта ОСОБА_8 по наданню експертних висновків про вартість майна, про знищення якого під час пожежі заявили потерпілі, оскільки це пов`язано з оцінкою вказаних висновків як доказів щодо їх належності і допустимості у взаємозв`язку з іншими доказами у цьому кримінальному провадженні, що є завданням іншої стадії судового розгляду, а при вирішенні зазначеного клопотання захисника є передчасним.

Виходячи з викладеного, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання захисника.

Керуючись ст.ст. 242, 243, 244, 350, 392 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У клопотанні захисника ОСОБА_3 про проведення повторної (комплексної) експертизи відмовити.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення.

Суддя ОСОБА_1