Справа № 559/920/21
Провадження № 1-кп/559/39/2022
УХВАЛА

"27" липня 2022 р. Дубенський міськрайонний суд Рівненської області в складі: головуючої судді ОСОБА_1 , секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю: прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

потерпілої ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_4 за ч.2 ст.121 КК України,-

в с т а н о в и в:

Обвинувачений ОСОБА_4 просить призначити повторну експертизу щодо слідів на його кофті, бо такого не може бути, щоб там знайшли кров. Захисник підтримує позицію обвинуваченого. Прокурор і потерпіла заперечують, вважаючи, що обвинувачений свідомо затягує розгляд кримінального провадження, оскільки він навіть сформулювати не може, що не так з експертизою, а лише не погоджується з її результатами, при цьому з матеріалами досудового розслідування був ознайомлений належним чином і відповідний протокол підписано стороною захисту без зауважень.

Згідно ст. 332 КПК України визначено, що під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Згідно ч.1 ст. 242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

Відповідно до ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Згідно ч. 3 ст. 93 КПК України сторона захисту вправі збирати докази. Ініціювання стороною захисту, потерпілим, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, проведення слідчих (розшукових) дій здійснюється шляхом подання слідчому, прокурору відповідних клопотань, які розглядаються в порядку, передбаченому статтею 220 цього Кодексу. Постанова слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій може бути оскаржена слідчому судді. За ч.2 ст. 101 КПК України кожна сторона кримінального провадження має право надати суду висновок експерта, який ґрунтується на його наукових, технічних або інших спеціальних знаннях.

Стаття 102 КПК України визначає зміст висновку експерта. Поняття і основні засади судової експертизи визначено ст.1 Закону України «Про судову експертизу». Також її призначення та проведення регулюється Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, що затверджена наказом МЮУ №53/5 від 08.10.1998. Згідно процесуального законодавства (ст.244 КПК України) та п. 1.2.14. Інструкції експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи. Первинною є експертиза, коли об`єкт досліджується вперше. Повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз). Відповідно до п. 11 постанови Пленуму Верховного суду України № 8 від 30.05.1997 "Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах" повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Істотними можуть визнаватися, зокрема, порушення, які призвели до обмеження прав обвинуваченого чи інших осіб.

Отже, проведення повторної експертизи можливе у випадку, коли: 1) висновок експерта недостатньо обґрунтований; 2) висновок експерта суперечить іншим матеріалам справи; 3) наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи.

Судом досліджено всі висновки експертиз в кримінальному провадженні, в тому числі висновок судової молекулярно-генетичної експертизи №115 від 28.09.2020, в якій об`єктом була вилучена в обвинуваченого кофта (а.с. 60-72, т.3), а також безпосередньо досліджено і речовий доказ: кофту, як і всі процесуальні документи, що стосувались призначення та проведення експертизи і долі речових доказів, в тому числі кофти.

Враховуючи усе вищезазначене, суд вважає, що клопотання сторони захисту про призначення повторної експертизи задоволенню не підлягає, оскільки суду не доведено наявність підстав для проведення повторної судової експертизи. Твердження обвинуваченого «такого не може бути» не свідчить, що висновок експерта недостатньо обґрунтований, суперечить іншим матеріалам справи чи є істотні порушення процесуальних норм. Будь-яких підстав для проведення повторно судової молекулярно-генетичної експертизи суду не названо і відповідно не встановлено. Отже суд робить висновок про безпідставність клопотання сторони захисту, яке задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст.26, 93, 101, 103, 242, 244, 332 КПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

у задоволенні клопотання сторони захисту про призначення повторної судової молекулярно-генетичної експертизи, - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: