Справа № 369/3564/22
Провадження №1-кс/369/596/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
06.05.2022 року м. Київ

Слідчий суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання старшого слідчого СВ Бучанського РУП ГУНП в Київській області капітана поліції ОСОБА_6 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000958 від 05.04.2022, за ознаками злочину, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, -
В С Т А Н О В И В:
В провадження слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області надійшло клопотання старшого слідчого СВ Бучанського РУП ГУНП в Київській області капітана поліції ОСОБА_6 , яке було мотивоване тим, що 05.04.2022, приблизно о 12 год. 20 хв. (точний час не встановлено) ОСОБА_4 , перебуваючи за кермом автомобіля марки «Volkswagen», реєстраційний номер НОМЕР_1 , номер шасі НОМЕР_2 , який відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_3 , належить громадянину ОСОБА_7 , біля будинку за адресою: АДРЕСА_1 , у багажному відділенні вказаного автомобіля, умисно, з корисливих мотивів, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, незаконно, не маючи на те спеціального дозволу, зберігав з метою подальшого збуту у розфасованому вигляді:

-порошкоподібні речовини, які містять психотропну речовину, обіг якої обмежено амфетамін, загальною масою амфетаміну в речовинах 196,666 г, що є особливо великим розміром;

-кристалоподібні речовини, які містять особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено PVP, загальною масою PVP в речовинах 30,74 г, що є особливо великим розміром;

-пастоподібні речовини, які містять у собі особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено 4-ММС (4-метилметкатинон), загальною масою 4-ММС (4-метилметкатинону) 1,822 г, що є великим розміром;

-таблетки, які містять у собі особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено МДМА (3,4-метилендіоксиметафетамін), загальною масою МДМА (3,4-метилендіоксиметафетаміну) 0,695 г;

-речовини рослинного походження, які є особливо небезпечним наркотичним засобом, обіг якого заборонено канабісом, загальною масою канабісу 32,75 г.

Таким чином, ОСОБА_4 незаконно зберігав у багажному відділенні автомобіля марки «Volkswagen», реєстраційний номер НОМЕР_1 , психотропну речовину, обіг якої обмежено амфетамін, масою 196,666 г, що є особливо великим розміром; особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено PVP, масою 30,74 г, що є особливо великим розміром; особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено 4-ММС (4-метилметкатинон), масою 4-ММС 1,822 г, що є великим розміром; особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено МДМА (3,4-метилендіоксиметафетамін), масою МДМА 0,695 г, та особливо небезпечний наркотичний засіб, обіг якого заборонено канабіс, масою 32,75 г, з метою подальшого збуту невстановленим особам.

В подальшому, 05.04.2022, в період часу з 15 год. 19 хв. по 16 год. 25 хв. працівниками Бучанського РУП ГУНП в Київській області проведено огляд місця події, у ході в ОСОБА_4 , який перебував за кермом автомобіля марки «Volkswagen», реєстраційний номер НОМЕР_1 , номер шасі НОМЕР_2 , вилучено з багажного відділення даного автомобіля вказані речовини, які він незаконно зберігав з метою збуту.

Таким чином, ОСОБА_4 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України незаконне зберігання з метою збуту наркотичних засобів та психотропних речовин, предметом яких були психотропні речовини у великих і особливо великих розмірах та особливо небезпечні наркотичні засоби та психотропні речовини.

Відомості за даним фактом внесено до ЄРДР за № 0000958 від 05.04.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України.
05.05.2022 слідчим за погодженням з прокурором Бучанської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Ірпінь Київської області, громадянину України, українцю, одруженому, з професійно-технічною освітою, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_2 , фактично проживаючому за адресою: АДРЕСА_3 , тимчасово не працюючому, раніше не судимому, повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України.

Підставами підозрювати ОСОБА_4 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, є: протокол огляду місця події, протоколом огляду речових доказів , а саме мобільного телефону та блокноту, протоколи допиту свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та інші матеріали в сукупності.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Камбел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Стороною обвинувачення дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наявні на даний час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного ОСОБА_4 із вчиненням кримінального правопорушення, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України.

Згідно п. 4 ч. 2. ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

У даному випадку ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від дев`яти до дванадцяти років.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 є забезпечення виконання ним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

- переховуватися від органу досудового розслідування та суду;

- незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні;

- вчинити інше кримінальне правопорушення;

Реальним є ризик того, що підозрюваний переховуватиметься від органу досудового розслідування та суду, оскільки у разі визнання його винним у вчиненні даного злочину, останньому загрожує покарання у вигляді позбавлення волі на строк від дев`яти до дванадцяти років.

Аналізуючи вказаний ризик в контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenkov. Russia (Панченко проти Росії)). Ризик втечі може оцінюватись у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Beccievv. Moldova (Бекчиев проти Молдови)).

Оцінюючи ризик переховування підозрюваного з позиції практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити наступне:

- підозрюваний не має постійного місця проживання та проживає в будинку за усною домовленістю ;
- підозрюваний не має постійного місця роботи та доходів.

Враховуючи ці обставини і тяжкість кримінального правопорушення у вчиненні якого він підозрюється, існує реальний ризик залишення ним місця проживання з метою переховуватися від органів розслідування та суду в будь-який час задля уникнення кримінальної відповідальності.

Щодо наявності ризику, передбаченого п. 3 ч.1 ст.177 КПК України, згідно з яким ОСОБА_4 може впливати на свідків, інших осіб у кримінальному провадженні, необхідно зазначити наступне.

Даний ризик обґрунтовується тим, що підозрюваний, перебуваючи на свободі та знаючи про фактичне місце роботи свідків, зможе незаконно впливати на них. На даний час з останніми проведені не всі необхідні слідчі дії у даному кримінальному провадженні, тому він зможе впливати на них з метою зміни ними своїх показань або неявки в подальшому у судові засідання.

На даний час органом досудового розслідування встановлюються інші потерпілі в кримінальному провадженню, перебуваючи на свободі може умовляннями та/або погрозами вмовити свідків, які ще не допитані, давати неправдиві покази щодо його причетності до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення.
Великий об`єм вилучених наркотичних засобів та психотропних речовин свідчить про систематичність вчинення останнім інших кримінальних правопорушень пов`язаних з незаконним обігом наркотичних засобів та психотропних речовин.
Враховуючи, те що в останнього вилучено речові докази мобільний телефон та особистий записних, в ході огляду яких встановлено, що ОСОБА_4 систематично отримував аналогічні замовлення на перевезення з метою збуту наркотичних засобів та психотропних речовин, перебуваючи на волі може продовжувати свою злочинну діяльність.
Підставою застосування щодо нього запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення та наявність ризиків, які дають підстави слідчому судді вважати, що ОСОБА_4 може здійснити дії, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

За таких обставин орган досудового розслідування приходить до висновку що застосування більш м`яких запобіжних заходів передбачених КПК України, а ніж тримання під вартою не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_4 .

У судовому засіданні прокурор вимоги клопотання підтримав та просив його задовольнити.
У судовому засіданні підозрюваний та захисник заперечували щодо задоволення клопотання та просили обрати більш м`який запобіжний захід.
Слідчий суддя, вивчивши клопотання та докази, якими воно обґрунтовується, приходить до переконання, що клопотання підлягає задоволенню, з наступних підстав.
Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Камбел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.
Стороною обвинувачення дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наявні на даний час докази у кримінальному провадженні, зокрема, протокол огляду місця події, протоколи допиту свідків, дані докази свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного ОСОБА_4 із вчиненням кримінального правопорушення, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України.
Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Слідчий суддя вважає обґрунтованим посилання слідчого на наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема, підозрюваний може:
- переховуватися від органу досудового розслідування та суду,
- незаконно впливати на потерпілого, свідків у цьому кримінальному провадженні,
- вчинити інше кримінальне правопорушення.
В даному випадку ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, що відповідно до ст. 12 КК України є особливо тяжким злочином та за яке законом передбачене покарання у вигляді позбавленням волі на строк від дев`яти до дванадцяти років з конфіскацією майна, знаючи про тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання його судом винуватим, може переховуватись від суду, тим самим може вчинити ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Аналізуючи вказаний ризик в контексті практики Європейського суду із захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись із посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня ( Panchenkov . Russia ( Панченко проти Росії). Ризик втечі може оцінюватись у світлі факторів, пов`язаних із характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciew. Moldova (Бекчиев проти Молдови).
Ризик переховуватися від органів досудового розслідування та суду обґрунтовується тим, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі, а тому, усвідомлюючи тяжкість та реальність покарання, в разі застосування запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, останній зможе переховуватися від органів досудового розслідування та суду, з метою уникнення покарання.
Так, Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» зазначив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторно вчинення злочинів».
Ризик незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні обґрунтовується тим, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, що може свідчити про схильність підозрюваного до вчинення дій насильницького характеру, тим самим здійснювати плив на свідків у кримінальному провадженні шляхом залякування, примусу, погроз або застосування насильства з метою зміни або ненадання ними викривальних показів щодо обставин вчинення кримінального правопорушення може призвести до неможливості притягнення підозрюваного до кримінальної відповідальності.
Отже, під час досудового розслідування встановлено реальні ризики того, що підозрюваний ОСОБА_4 , у разі незастосування до нього запобіжного заходу, пов`язаного з триманням під вартою, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, а також вчинити інше кримінальне правопорушення.
Слідчий суддя, оцінює всі обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу визначені в ст. 178 КПК України, в тому числі вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_4 , у разі визнання його винним у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; його репутацію; міцність соціальних зав`язків.
Враховуючи вищевикладені обставини та встановлену слідчим суддею ступінь ризиків та характеризуючи обставин, що до ОСОБА_4 , необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який дієво забезпечить виконання підозрюваним передбачених кримінальним процесуальним кодексом України обов`язків та, в даному конкретному випадку, відповідає інтересам суспільства.
Застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу, на думку слідчого судді є недостатніми для запобігання зазначеним ризикам з урахуванням ступеня встановлених ризиків та характеризуючи матеріалів стосовно підозрюваного.
Також, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Відповідно до п. 3 ст. 5 Європейської Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, кожна заарештована або затримана особа має право на судовий розгляд справи у продовж розумного строку чи звільнення від судового розгляду. Таке звільнення має бути обґрунтовано гарантіями явки до суду.
Слідчий суддя зазначає, що у даному випадку є можливим визначення застави, з одночасним покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, у розмірі, що буде релевантним встановленим ризикам кримінального провадження.
За таких обставин слідчий суддя приходить до висновку про обґрунтованість відповідного клопотання та необхідності його задоволення.
Враховуючи викладене, керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст.177, 178, 183, 184, 193, 194, 196, 197, 202, 205, 309 КПК України, слідчий суддя, слідчий суддя
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання - задовольнити.
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Ірпінь Київської області, громадянина України, українця, одруженого, з професійно-технічною освітою, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_2 , фактично проживаючому за адресою: АДРЕСА_3 , тимчасово не працюючому, раніше не судимому, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України строком на 60 діб, до 04 липня 2022 року (включно).
Підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 взяти під варту в залі суду.

Одночасно визначити розмір застави для ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у розмірі трьохста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме 300 * 2481 гривня = 744 300 гривень (сімсот сорок чотири тисячі триста гривень) 00 коп.
Отримувач ТУ ДСА України в Київській області, код отримувача (код ЄДРПОУ) 26268119, банк отримувача: Держказначейська служба України, м. Київ, рахунок одержувача UA0018661.
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент часу внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.
Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави, оригінали документів з відміткою банку, який підтверджує внесення на зазначений рахунок коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі Державної установи Міністерства юстиції України «Київський слідчий ізолятор».
Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа Державна установа Міністерства юстиції України «Київський слідчий ізолятор» негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_4 , з-під варти, якщо відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання даного підозрюваного під вартою, та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю Києво-Святошинського районного суду Київської області.
У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави:
- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора чи суду, котрі будуть здійснювати розслідування чи розгляд по суті кримінального провадження щодо нього;
- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або роботи;
- утримуватися від спілкування зі свідками та потерпілим в даному кримінальному провадженні;
- здати на зберігання до Державної міграційної служби України свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Повний текст ухвали оголошено 10.05.2022 року о 14:00 годин.

Слідчий суддя ОСОБА_1