Справа № 991/4007/22
Провадження 1-кс/991/4026/22
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 вересня 2022 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду (ВАКС) ОСОБА_21

(далі-слідчий суддя чи суд),

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_22.,

скаржника (адвоката) ОСОБА_23,

представника ТОВ «НДЦРОС «Обрій» (адвоката) ОСОБА_24,

розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу адвоката ОСОБА_16 в інтересах товариства з обмеженою відповідальністю (ТОВ) «Науково-дослідний центр радіотехнічних та оптикоелектронних систем (НДЦРОС) «Обрій» на бездіяльність органу досудового розслідування, яка полягає у невнесенні посадовими особами Національного антикорупційного бюро України (далі-НАБУ) відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі-ЄРДР) після отримання повідомлення про вчинення кримінального правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

1.Стислий опис судового провадження.

22.09.2022 до ВАКС надійшла скарга адвоката ОСОБА_16 (далі - скаржник) в інтересах ТОВ НДЦРОС «Обрій» на бездіяльність органу досудового розслідування, яка полягає у невнесенні посадовими особами НАБУ відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання повідомлення про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до частини 3 статті 35 Кримінального процесуального кодексу України (далі-КПК) та протоколу автоматичного визначення слідчого судді для розгляду скарги визначено слідчого суддю ОСОБА_21 яким проведено судовий розгляд 23.09.2022 з перервою до 26.09.2022.

2. Короткий виклад скарги та позицій учасників судового провадження.

2.1. В скарзі скаржник просив: 1. прийняти скаргу до розгляду; 2. скаргу, подану в інтересах ТОВ «НДЦ «Обрій» () задовольнити в повному обсязі; 3. зобов`язати уповноважених осіб НАБУ внести до ЄРДР відомості за повідомленням представника ТОВ «НДЦ «Обрій» () від 12.09.2022 про вчинення кримінального правопорушення, що зареєстровано за вхідним №142/504-00-ЮО від 14.09.2022 року та повідомити про це належним чином заявника, стверджуючи зокрема таке:

«12.09.2022 представником ТОВ «НДЦ «Обрій» на адресу листування НАБУ було направлено повідомлення (вих. 12/09-1 від 12.09.2022) про вчинення кримінального правопорушення (в порядку ст. 214 КПК України) про заволодіння ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 за попередньою змовою із ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , тобто організованою групою, нерухомим майном в адміністративно-житловому будинку за адресою: АДРЕСА_1 (далі - перелік), які належать на праві приватної власності ТОВ «НДЦ «Обрій», шляхом зловживання службовими особами Департаменту містобудування та архітектури КМДА своїми службовими повноваженнями, що заподіяло шкоду заявнику в особливо великих розмірах. Вказане повідомлення про кримінальне правопорушення було направлено рекомендованим листом із номером №130, та у подальшому зареєстроване канцелярією НАБУ за вхідним №142/504-00-ЮО від 14.09.2022 року, що перебуває на розгляді у Головному підрозділі детективів НАБУ. Станом на момент звернення до суду із даною скаргою інформації про внесення відомостей по повідомленню про кримінальне правопорушення за вхідним №142/504-00-ЮО від 14.09.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань заявнику/представнику заявника не надходило, інформації про внесення таких відомостей також немає… Таким чином, посадовими особами НАБУ було допущено бездіяльність, що полягає у невнесенні відомостей по заяві № 142/504-00-ЮО від 14.09.2022 до ЄРДР».

До скарги додавались копії документів щодо повноважень скаржника (свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю та ордеру на надання правової (правничої) допомоги) та повідомлення про вчинення кримінального правопорушення № 12/09-2 від 12.09.2022 з доказами відправки та отримання НАБУ такого повідомлення (поштовий чек та трекінг відправлення з сайту «Укрпошти»).

У вказаному повідомленні скаржника до НАБУ від 12.09.2022 зокрема зазначалось таке:

«Відповідно до сертифікату відповідності закінченого будівництвом об`єкту (черги, окремого пускового комплексу) серія ІУ 16 виданого Державною архітектурно-будівельною інспекцією України 05.11.2020р., адміністративно-житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 введено в експлуатацію.

На підставі звернення забудовника Товариства з обмеженою відповідальністю «СП АТАД К» (надалі - ТОВ «СП «АТАД К») адміністративно-житловому будинку, який прийнятий в експлуатацію та щодо якого 05.11.2020 року ДАБІУ виданий сертифікат відповідності закінченого будівництвом об`єкту серія ІУ 16, Розпорядженням Голосіївської районної в місті Києві адміністрації № 613 від 24 грудня 2020 присвоєно поштову адресу: місто Київ, вул. Саксаганського, 80.

Товариство з обмеженою відповідальністю «Науково-дослідний центр радіотехнічних та оптико-електронних систем «Обрій» є власником об`єктів нерухомого майна в адміністративно-житловому будинку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме нежитлових приміщень.., приміщень для зберігання велосипедів…, машиномісць…, квартир…. Право власності зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно (надалі - ДРРП) 05.01.2021 року, що підтверджується відповідними витягами з ДРРП.

Разом з тим, у ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 виник злочинний умисел на заволодіння вказаними об`єктами нерухомого майна ТОВ «НДЦ «Обрій».

Для реалізації злочинного умислу ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 залучили підконтрольних останньому керівників ТОВ «СП «Атад К» () ) ОСОБА_4 , ТОВ «ВЕБ-ДИЗАИН ЕНД СОФТ СОЛЮШНЗ» () ОСОБА_5 , ТОВ «НЬЮЛАЙТ» () ОСОБА_6 , а також керівників Департаменту містобудування та архітектури Київської міської державної адміністрації і приватних нотаріусів Київського міського нотаріального округу ОСОБА_25 та ОСОБА_8

24.03.2021 року для «дублювання» в ДРРП об`єктів нерухомості, які належать ТОВ «НДЦ «ОБРІЙ» директор ТОВ «СП «АТАД К» ОСОБА_4 надав приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу ОСОБА_12 наказ №385 від 24 березня 2021 року про присвоєння поштової адреси об`єкту нерухомості, згідно якого адміністративному-житловому будинку на АДРЕСА_1 було начебто присвоєно іншу поштову адресу, а саме: «вул. Саксаганського, буд. 78-80, у Голосіївському р-ні м. Києва». Вказаний наказ виданий Департаментом містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на замовлення ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 та підписано Начальником управління організаційних питань, узгоджень та контролю за виконавською дисципліною ОСОБА_11 . Однак на адвокатський запит представника ТОВ «НДЦ «ОБРІЙ» департаментом було надано копію наказу №385 від 24.03.2021 року про присвоєння адреси зовсім іншому об`єкту в Шевченківському районі м. Києва, підписаного виконувачем обов`язки директора департаменту ОСОБА_9 .

25.06.2021 року Департаментом містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на замовлення ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 було видано ще один незаконний наказ про присвоєння поштової адреси об`єкту нерухомості у місті Києві №698 від 25 червня 2021 року, згідно якого адміністративному-житловому будинку на АДРЕСА_1 було повторно присвоєно іншу поштову адресу, а саме: «вул. Саксаганського, буд. 78-80 у Голосіївському р-ні м. Києва». Вказаний наказ підписано директором ОСОБА_10 та Начальником управління організаційних питань, узгоджень та контролю за виконавською дисципліною ОСОБА_11 .

При цьому, Розпорядження Голосіївської РДА в м. Києві №613 від 24.12.2020р. залишилось чинним та ніким не скасованим.

Отже, одному і тому ж об`єкту нерухомого майна присвоєно різні поштові адреси. Накази Департаменту містобудування та архітектури КМДА №385 від 24.03.2021р. та №698 від 25.06.2021р. були винесені вказаним органом поза межами законодавчо визначеної компетенції Департаменту містобудування та архітектури КМДА…

За таких обставин, очевидним є те, що з метою досягнення злочинної мети ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 залучили службових осіб Департаменту містобудування та архітектури КМДА, зокрема виконуючого обов`язки директора ОСОБА_13 , директора ОСОБА_14 та начальника управління організаційних питань, узгоджень та контролю за виконавською дисципліною ОСОБА_15 , які зловживаючи службовим становищем з метою одержання неправомірної вигоди для себе використали службове становище всупереч інтересам служби виготовили та надали замовникам спочатку наказ №385 від 24.03.2021р. про присвоєння будинку по «вул. Саксаганського 80» адреси «Саксаганського 78-80», а після Департаментом архітектури КМДА було видано новий аналогічний наказ №698 від 25.06.2021р. на підставі якого підконтрольний ОСОБА_3 директор ТОВ «СП «АТАД К» ОСОБА_4 за участі приватного нотаріуса КМНО ОСОБА_7 здійснив дублювання в ДРРП записів про право власності на вказані об`єкти нерухомого майна належні ТОВ «НДЦ «ОБРІЙ» вже за «новою» адресою, а після із залученням ПНКМНО ОСОБА_8 та посадових осіб (керівників) ТОВ «ВЕБ-ДИЗАЙН ЕНД СОФТ СОЛЮШНЗ» та ТОВ «НЬЮЛАЙТ» вчинено дії на заплутування слідів злочину та завершення злочинного замислу направленого на заволодіння нерухомим майном ТОВ «НДЦ «ОБРІЙ» загальною орієнтовною вартістю 200 000 000,00 грн (двісті мільйонів гривень)».

Відтак в такому повідомленні скаржник просив: 1) невідкладно, але не пізніше 24 годин після отримання цього повідомлення, внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про заволодіння ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 за попередньою змовою із ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , тобто організованою групою, нерухомим майном в адміністративно-житловому будинку за адресою: АДРЕСА_1 (вісімдесят) …. шляхом зловживання службовими особами Департаменту містобудування та архітектури КМДА своїми службовими повноваженнями, що заподіяло шкоду заявнику в особливо великих розмірах, які мають ознаки кримінальних правопорушень, відповідальність за які передбачені ч. 3 ст.28, ч.5 ст.191 КК України та розпочати досудове розслідування. 2) надати представнику ТОВ «НДЦ «Обрій» витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань з інформацією про внесення відомостей про кримінальне правопорушення, про яке повідомляється. 3) визнати ТОВ «НДЦ «Обрій» потерпілою особою від кримінального правопорушення та вручити пам`ятку про права та обов`язки потерпілого у кримінальному провадженні.

2.2. В судових засіданнях скаржник ОСОБА_16 підтримав скарги та просив її задовольнити повністю. Інший представник ТОВ «НДЦРОС «Обрій» (адвокат) ОСОБА_27 в судовому засіданні 26.09.2022 також підтримав скаргу та просив її задовольнити.

В судовому засіданні 23.09.2022 детектив НАБУ ОСОБА_26, який здійснював перевірку інформації, зазначеній у повідомленні скаржника від 12.09.2022, заперечив проти задоволення скарги, надавши низку судових рішень в адміністративних справах із предметами спору щодо питання присвоєння поштової адреси адміністративно-житловому будинку за адресою: АДРЕСА_1 , та зазначив, що перевіркою не встановлено в діях службових осіб Департаменту містобудування та архітектури Київської міської державної адміністрації ознак складу будь-якого корупційного кримінального правопорушення, підслідного НАБУ, а тому відсутні підстави для внесення відомостей до ЄРДР, й відтак просив відмовити у задоволенні скарги, розглянувши таку без його участі. Також детектив повідомив про надіслання листом №0423-192/17499 від 22.09.2022 слідчому відділу Подільського УП ГУНП в місті Києві (за належністю) та Подільській окружній прокуратурі міста Києва (до відома) повідомлення скаржника про вчинення кримінального правопорушення від 12.09.2022 для прийняття обґрунтованого рішення під час здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000753 від 26.06.2020 за підозрою ОСОБА_17 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 206-2 КК.

3.3. Обґрунтування позиції суду.

3.1. Частиною 1 статті 11 КК визначено, що кримінальним правопорушенням є передбачене цим кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення, а згідно з частиною 1 статті 2 КК, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.

Склад кримінального правопорушення - це сукупність об`єктивних та суб`єктивних елементів, що дозволяють кваліфікувати суспільно небезпечне діяння як конкретне кримінальне правопорушення, а саме: 1) об`єкт; 2) об`єктивна сторона; 3) суб`єкт; 4) суб`єктивна сторона. Відсутність хоча б одного з цих елементів свідчить про відсутність у діянні особи складу кримінального правопорушення, що виключає її кримінальну відповідальність.

Відповідно до частини 1 статті 214 КПК слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Пунктом 1 розділу 2 Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора від 30.06.2020 №298, визначено, що до Реєстру вносяться відомості зокрема про час та дату надходження заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника; інше джерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

При цьому, згідно з пунктом 2 глави 1 розділу ІІ того ж Положення про ЄРДР, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення. Також згідно із пунктом 14 глави 2 розділу ІІ Положення про ЄРДР, при внесенні до Реєстру відомостей про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення (фабули), в обов`язковому порядку відображаються дата, час, адреса, місце, спосіб, знаряддя, засоби та інші особливості вчинення кримінального правопорушення, розмір збитків, прізвище фізичної особи (осіб) або дані про юридичну особу (осіб), яка (які) є потерпілою (потерпілими), дані про осіб, які вчинили кримінальні правопорушення, інші необхідні відомості.

Відповідно до правового висновку, наведеного у постанові Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 30.09.2021 в справі № 556/450/18, «підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР».

Тобто для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації такого діяння саме як кримінального правопорушення за певною статтею КК. Якщо ж зі змісту заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

3.2. Згідно із частиною 1 статті 24 КПК кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку передбаченому цим кодексом.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого або прокурора під час досудового розслідування встановлено статтями 303-308 КПК.

Пунктами 1-11 частини 1 статті 303 КПК визначено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені на досудовому провадженні, а згідно частини 2 статті 303 КПК скарги на інші рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора не розглядаються під час досудового розслідування та можуть бути предметом розгляду під час підготовчого провадження у суді згідно з правилами статей 314-316 цього кодексу.

Зокрема, пунктом 1 частини 1 статті 303 КПК передбачено право оскарження бездіяльності слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Системне тлумачення статей 214 і 303 КПК свідчить, що предметом судового контролю слідчим суддею може бути бездіяльність уповноваженого органу досудового розслідування у формі невнесення відомостей до ЄРДР після отримання належно обґрунтованої заяви (повідомлення) про кримінальне правопорушення, що передбачає такі обов`язкові ознаки: 1) належним заявником до органу досудового розслідування належним чином подана заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення із викладом вагомих обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; 2) після отримання такої заяви чи повідомлення слідчим чи прокурором не внесено у визначений законом строк відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

3.3. Відповідно до частини 1 статті 304 КПК, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною 1 статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Наявними матеріалами справи підтверджується, що 12.09.2022 скаржник направив листом повідомлення про вчинення кримінального правопорушення, яка було отримано НАБУ 14.09.2022, та згодом 19.09.2022 скаржник направив поштою скаргу до ВАКС, яка надійшла 22.09.2022.

Враховуючи такі обставини, скаржником не пропущено визначений статтею 304 КПК строк на подання скарги.

3.4. Правові підстави, які відносять справи до предметної підсудності ВАКС, визначаються статтею 33-1 КПК із урахуванням статті 216 КПК.

Згідно із статтею 33-1 КПК ВАКС підсудні кримінальні провадження стосовно корупційних кримінальних правопорушень, передбачених в примітці статті 45 КК, статтями 206-2, 209, 211, 366-2, 366-3 КК, якщо наявна хоча б одна з умов, передбачених пунктами 1-3 частини 5 статті 216 КПК.

Слідчі судді ВАКС здійснюють судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності ВАКС відповідно до частини 1 цієї статті.

Частиною 5 статті 216 КПК визначено, що детективи НАБУ здійснюють досудове розслідування кримінальних правопорушень, передбачених статтями 191, 206-2, 209, 210, 211, 354 (стосовно працівників юридичних осіб публічного права), 364, 366-2, 366-3, 368, 368-5, 369, 369-2, 410 КК, якщо наявна хоча б одна з таких умов:

1) кримінальне правопорушення вчинено:

- Президентом України, повноваження якого припинено, народним депутатом України, Прем`єр-міністром України, членом Кабінету Міністрів України, першим заступником та заступником міністра, членом Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення, Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, Антимонопольного комітету України, Головою Державного комітету телебачення і радіомовлення України, Головою Фонду державного майна України, його першим заступником та заступником, членом Центральної виборчої комісії, Головою Національного банку України, його першим заступником та заступником, Головою Національного агентства з питань запобігання корупції, його заступником, Директором Бюро економічної безпеки України, його заступником, членом Ради Національного банку України, Секретарем Ради національної безпеки і оборони України, його першим заступником та заступником, Постійним Представником Президента України в Автономній Республіці Крим, його першим заступником та заступником, радником або помічником Президента України, Голови Верховної Ради України, Прем`єр-міністра України;

- державним службовцем, посада якого належить до категорії «А»;

- депутатом Верховної Ради Автономної Республіки Крим, депутатом обласної ради, міської ради міст Києва та Севастополя, посадовою особою місцевого самоврядування, посаду якої віднесено до першої та другої категорій посад;

- суддею (крім суддів Вищого антикорупційного суду), суддею Конституційного Суду України, присяжним (під час виконання ним обов`язків у суді), Головою, заступником Голови, членом, інспектором Вищої ради правосуддя, Головою, заступником Голови, членом, інспектором Вищої кваліфікаційної комісії суддів України;

- прокурорами органів прокуратури, зазначеними у пунктах 1-4, 5-11 частини 1 статті 15 Закону України «Про прокуратуру»;

- особою вищого начальницького складу державної кримінально-виконавчої служби, органів та підрозділів цивільного захисту, вищого складу Національної поліції, посадовою особою митної служби, якій присвоєно спеціальне звання державного радника митної служби III рангу і вище, посадовою особою органів державної податкової служби, якій присвоєно спеціальне звання державного радника податкової служби III рангу і вище;

- військовослужбовцем вищого офіцерського складу Збройних Сил України, Служби безпеки України, Державної прикордонної служби України, Державної спеціальної служби транспорту, Національної гвардії України та інших військових формувань, утворених відповідно до законів України;

- керівником суб`єкта великого підприємництва, у статутному капіталі якого частка державної або комунальної власності перевищує 50 відсотків;

2) розмір предмета кримінального правопорушення, передбаченого статтями 354 (стосовно працівників юридичних осіб публічного права), 368, 369, 369-2 КК, у п`ятсот і більше разів перевищує розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на час вчинення кримінального правопорушення, а також предмет кримінального правопорушення або розмір завданої шкоди у кримінальних правопорушеннях, передбачених статтями 191, 206-2, 209, 210, 211, 364, 410 КК, у дві тисячі і більше разів перевищує розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на час вчинення кримінального правопорушення (якщо кримінальне правопорушення вчинено службовою особою державного органу, правоохоронного органу, військового формування, органу місцевого самоврядування, суб`єкта господарювання, у статутному капіталі якого частка державної або комунальної власності перевищує 50 відсотків);

3) кримінальне правопорушення, передбачене статтею 369, частиною першою статті 369-2 КК, вчинено щодо службової особи, визначеної у частині четвертій статті 18 КК або у пункті 1 цієї частини.

КК в примітці до статті 45 визначив вичерпний перелік корупційних кримінальних правопорушень, а саме, що корупційними кримінальними правопорушеннями вважаються кримінальні правопорушення, передбачені статтями 191, 262, 308, 312, 313, 320, 357, 410, у випадку їх вчинення шляхом зловживання службовим становищем, а також кримінальні правопорушення, передбачені статтями 210, 354, 364, 364-1, 365-2, 368-369-2 цього Кодексу. Кримінальними правопорушеннями, пов`язаними з корупцією, відповідно до цього Кодексу вважаються кримінальні правопорушення, передбачені статтями 366-2,366-3 цього Кодексу.

Тобто кримінальні правопорушення, передбачені статтею 191 КК, в принципі належать до корупційних кримінальних правопорушень, підслідних НАБУ та підсудних ВАКС.

Стаття 191 КК передбачає кримінальну відповідальність за протиправні дії з майном у таких формах: 1) привласнення чужого майна (частина 1 статті 191); 2) розтрата чужого майна (частина 1 статті 191); 3) заволодіння чужим майном (частина 3 статті 191). При цьому згідно примітки до статті 45 КК, кримінальне правопорушення, передбачене статтею 191 КК, є корупційним лише у випадку його вчинення шляхом зловживання службовим становищем.

Відповідальність за частиною 1 статті 191 КК може наставати лише для особи, якій чуже майно було ввірене або перебувало у її віданні, а відповідальність за дії, передбачені частиною 2 статті 191 КК може наставати для іншої категорії суб`єктів кримінального правопорушення - спеціальних суб`єктів, які вчинили дії, описані в частині 2 статті 191 КК, щодо чужого майна шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем. Частиною 5 статті 191 КК передбачена відповідальність за дії, передбачені частинами 1, 2, 3 або 4 цієї статті, якщо вони вчинені в особливо великих розмірах або організованою групою.

Згідно з приміткою 1 до статті 364 КК службовими особами є особи, які постійно, тимчасово чи за спеціальним повноваженням здійснюють функції представників влади чи місцевого самоврядування, а також обіймають постійно чи тимчасово в органах державної влади, органах місцевого самоврядування, на державних чи комунальних підприємствах, в установах чи організаціях посади, пов`язані з виконанням організаційно-розпорядчих чи адміністративно-господарських функцій, або виконують такі функції за спеціальним повноваженням, яким особа наділяється повноважним органом державної влади, органом місцевого самоврядування, центральним органом державного управління із спеціальним статусом, повноважним органом чи повноважною особою підприємства, установи, організації, судом або законом.

Касаційний кримінальний Суд в складі Верховного суду в ухвалі від 23.08.2018 в справі №0912/1638/12 роз`яснив, що:

- заволодіння чужим майном шляхом зловживання службовим становищем полягає у незаконному оберненні чужого майна на свою користь або на користь інших осіб. Суб`єктивна сторона цього злочину характеризується прямим умислом, корисливим мотивом та метою;

- розтрата передбачає незаконне і безоплатне витрачання (споживання, продаж, безоплатну передачу, обмін, передачу в рахунок погашення боргу тощо) винним чужого майна, яке йому ввірене чи перебувало в його віданні. В результаті розтрати винний поліпшує майнове становище інших осіб шляхом безпосереднього споживання ними незаконно вилученого майна, позбавлення їх за рахунок витрачання такого майна певних матеріальних витрат, збільшення доходів інших осіб;

-заволодіння чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем має місце тоді, коли службова особа незаконно обертає чуже майно на свою користь чи користь третіх осіб, використовуючи при цьому своє службове становище. Його особливістю є те, що, на відміну від привласнення чи розтрати, предметом заволодіння чужим майном шляхом службового зловживання може бути і майно, яке безпосередньо не було ввірене винному чи не перебувало в його віданні. У зазначений спосіб винний може заволодівати майном, щодо якого в силу своєї посади він наділений правомочністю управління чи розпорядження майном через інших осіб. Тобто він має певні владні повноваження щодо впливу на осіб, яким це майно ввірено чи перебуває у їх віданні;

- розтрата та заволодіння чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем вчиняється шляхом активної поведінки, тільки з прямим умислом, коли винна особа усвідомлює суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачає їх суспільно небезпечні наслідки і бажає їх настання.

Також зловживання владою або службовим становищем визнається кримінальним правопорушенням лише за наявності таких ознак в їх сукупності:1) використання службовою особою влади чи службового становища всупереч інтересам служби; 2) вчинення такого діяння з метою одержання будь-якої неправомірної вигоди для себе чи інших осіб; 3) заподіяння такими діями істотної шкоди або тяжких наслідків охоронюваним законом правам та інтересам окремих громадян, або державним чи громадським інтересам, або інтересам юридичних осіб.

3.5. Судовим розглядом встановлено, що скаржник вбачав ознаки кримінального правопорушення, передбаченого частиною 5 статті 191 КК, виключно в тому, що службові особи Департаменту містобудування та архітектури КМДА, зокрема виконуючий обов`язки директора ОСОБА_18 , директор ОСОБА_14 та начальник управління організаційних питань, узгоджень та контролю за виконавською дисципліною ОСОБА_19 , виготовили та надали замовникам спочатку наказ №385 від 24.03.2021 про присвоєння будинку по вулиця Саксаганського 80 адреси «Саксаганського 78-80», а згодом видали новий аналогічний наказ №698 від 25.06.2021.

Разом з тим, судовим розглядом встановлено наявність низки судових рішень в адміністративних справах, де оспорювалось правомірність присвоєння адреси житловому будинку на АДРЕСА_1 , а саме:

1. В справі №160/10532/21 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «СП «АТАД К» до Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації, третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Товариства з обмеженою відповідальністю "Науково-дослідний центр радіотехнічних та оптико-електронних систем "Обрій", Департамент містобудування та архітектури Київської міської державної адміністрації про визнання протиправним та скасування розпорядження Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації «Про присвоєння поштової адреси житловому будинку на АДРЕСА_1 » від 24.12.2020 року № 613:

1.1. Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02.09.2021 у справі №160/10532/21, яким вирішено: «Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «СП «АТАД К» (вул. Мандриківська, буд. 47, м. Дніпро, 49094, ) до Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації (Голосіївський проспект, буд. 42, м. Київ, 03039, ), треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю "Науково-дослідний центр радіотехнічних та оптико-електронних систем "Обрій" (вул. Інструментальна, буд. 13, м. Чернігів, 14037, ), Департамент містобудування та архітектури Київської міської державної адміністрації (вул. Хрещатик, буд. 32, м. Київ, 01001, ) про визнання протиправним та скасувати розпорядження - задовольнити повністю. Визнати протиправним та скасувати розпорядження Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації "Про присвоєння поштової адреси житловому будинку на АДРЕСА_1 " від 24.12.2020 року № 613».

Зокрема в такому рішенні зазначається, що «розпорядження Голосіївської районної в м. Києві державної адміністрації «Про присвоєння поштової адреси житловому будинку на АДРЕСА_1 » від 24 грудня 2020 року № 613 прийнято з порушенням норм пункту 4.16 Положення про реєстр адрес у місті Києві, затвердженого рішенням Київської міської ради «Про деякі питання ведення реєстрів адрес, вулиць та інших поіменованих об`єктів у місті Києві» від 22 травня 2013 року N 337/9394, оскільки відповідачем прийнято спірне розпорядження стосовно об`єкта нерухомого майна, який не є багатоквартирним житловим будинком, домоволодінням, житловим будинком садибного типу, індивідуальним дачним або садовим будинком, а є адміністративно-житловим комплексом, якому поштова адреса відповідно до наданих повноважень має бути присвоєна наказом Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради, а саме, Департаментом містобудування та архітектури Київської міської державної адміністрації. З огляду на викладене, спірне розпорядження Голосіївської районної в м. Києві державної адміністрації прийняте поза межами наданих повноважень та всупереч норм, що визначені Конституцією та законами України, у зв`язку з чим є протиправним та підлягає скасуванню».

1.2. Постанова Третього апеляційного адміністративного суду від 08.12.2021 року у справі №160/10532/21 за апеляційними скаргами Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації, Товариства з обмеженою відповідальністю "Науково-дослідний центр радіотехнічних та оптико-електронних систем "Обрій" на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02.09.2021, якою постановлено: «Апеляційні скарги Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації, Товариство з обмеженою відповідальністю "Науково-дослідний центр радіотехнічних та оптико-електронних систем "Обрій" задовольнити. Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02 вересня 2021 року у справі №160/10532/21 - скасувати та прийняти у справі нове судове рішення».

У такій постанові зокрема зазначено, що «Суд першої інстанції задовольняючи позов дійшов висновку, що спірне розпорядження Голосіївської районної в м. Києві державної адміністрації прийняте поза межами наданих повноважень та всупереч норм, що визначені Конституцією та законами України, у зв`язку з чим є протиправним та підлягає скасуванню. Так позивач звернувся до суду з позовом про скасування розпорядження Голосіївської РДА від 24.12.2020 №613, «Про присвоєння поштової адреси житловому будинку по АДРЕСА_1, обґрунтовуючи такий перевищенням відповідачем повноважень.

Проте по своїй суті позивач вказує на відсутність у відповідача компетенції прийняття рішення (щодо надання поштової адреси), оскільки у даному випадку, зважаючи на об`єкт нерухомого майна, це є компетенцією іншого органу Департамент містобудування та архітектури Київської міської державної адміністрації. Проте відповідний орган, за позицією позивача до повноважень якого належить прийняття рішення щодо надання поштової адреси, є учасником цієї справи, не оскаржив таке рішення та не вирішував питання щодо відсутності компетенції (повноваження) відповідача на прийняття оскарженого рішення.

Крім того, суд першої інстанції задовольняючи позов не дійшов висновку, які права та інтереси позивача порушені оскарженим рішенням відповідача…

Оскільки позивачем не визначено, які права та інтереси позивача порушено, а отже не наведено, до відновлення яких прав та інтересів призведе скасування оскарженого рішення відповідача, а тому у задоволенні позову слід відмовити. Враховуючи зазначене, суд першої інстанції невірно застосував норми процесуального права та невірно надав оцінку обставинам справи, а тому апеляційні скарги підлягають задоволенню, рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню, з прийняттям нового судового рішення про відмову у задоволенні позову».

1.3. Постанова колегії суддів Касаційного адміністративного суду Верховного суду від 13.04.2022 в справі №160/10532/21 за касаційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "СП "АТАД К" на постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 08.12.2021 у справі № 160/10532/21, якою постановлено: «Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю СП АТАД К задовольнити. Постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 08 грудня 2021 року у справі № 160/10532/21 скасувати. Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02 вересня 2021 року залишити в силі.

В такій постанові зокрема вказано, що «правильним є висновок суду першої інстанції про те, що розпорядження Голосіївської районної в м. Києві державної адміністрації «Про присвоєння поштової адреси житловому будинку на АДРЕСА_1» від 24.12.2020 № 613 прийнято з порушенням норм пункту 4.16 Положення про реєстр адрес у місті Києві, оскільки відповідачем прийнято спірне розпорядження стосовно об`єкта нерухомого майна, який не є багатоквартирним житловим будинком, домоволодінням, житловим будинком садибного типу, індивідуальним дачним або садовим будинком, а є адміністративно-житловим комплексом, якому поштова адреса відповідно до наданих повноважень має бути присвоєна наказом Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради, а саме, Департаментом містобудування та архітектури Київської міської державної адміністрації. Колегія суддів дійшла висновку, що рішення суду першої інстанції відповідає закону і скасовано судом апеляційної інстанції помилково».

2. В справі №420/25098/21 за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-дослідний центр радіотехнічних та оптико-електронних систем «Обрій» (65033, м. Одеса, вул. Василя Стуса, 2-б, ) до Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (01001, м. Київ, вул. Хрещатик, 32, ), третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог, на стороні позивача - Голосіївська районна в місті Києві державна адміністрація (03309, м. Київ, проспект Голосіївський, 42, ), третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача - ТОВ «СП «АТАД К» (49094, м. Дніпро, вул. Мандриківська, 47, ) про визнання протиправним та скасування наказу Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) № 698 від 25 червня 2021 року про присвоєння поштової адреси об`єкту нерухомості, згідно якого було присвоєно об`єкту нерухомого майна TOB «СП «АТАД К» (адміністративному-житловому будинку (адміністративному блоку)) на вул. Саксаганського, 80 у Голосіївському районі м. Києва, відповідно до сертифікату відповідності закінченого будівництвом об`єкту (черги, окремого пускового комплексу) серія ІУ 16 виданого Державною архітектурно-будівельною інспекцією України 05.11.2020, поштову адресу: вул. Саксаганського, буд. 78-80, у Голосіївському районі м. Києва:

2.1. Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 14.02.2022 в справі №420/25098/21, яким вирішено: «В задоволенні позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-дослідний центр радіотехнічних та оптико-електронних систем «Обрій» (65033, м. Одеса, вул. Василя Стуса, 2-б, ) до Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (01001, м. Київ, вул. Хрещатик, 32, ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог, на стороні позивача - Голосіївська районна в місті Києві державна адміністрація (03309, м. Київ, проспект Голосіївський, 42, ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача - ТОВ «СП «АТАД К» (49094, м. Дніпро, вул. Мандриківська, 47, ) про визнання протиправним та скасування наказу - відмовити».

Як стверджується у такому рішенні, «ТОВ «НДЦ «Обрій» вважає наказ Департаменту №698 від 25 червня 2021 року протиправним та таким, що підлягає скасуванню, з огляду на наступне.

На підставі звернення забудовника ТОВ «СП «АТАД К» адміністративно-житловому будинку, який прийнятий в експлуатацію та щодо якого 05.11.2020 року Державною архітектурно-будівельною інспекцією України виданий сертифікат відповідності закінченого будівництвом об`єкту серія ІУ 16, Розпорядженням Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації № 613 від 24 грудня 2020 року присвоєно поштову адресу: м. Київ, вул. Саксаганського, 80.

Спірний наказ від 25.06.2021 року №698 прийнятий Департаментом містобудування та архітектури прийнятий в межах наданих повноважень та відповідно до норм, що визначені Конституцією та законами України, у зв`язку з чим є правомірним та таким, що не підлягає скасуванню.

Крім того, суд зауважує, що позивач фактично оскаржує зазначений наказ у зв`язку з тим, що вважає ТОВ «СП «АТАД К» вирішило ошукати всіх інвесторів будинку здійснивши махінацію за допомогою відповідача, який видав протиправний наказ № 698 від 25 червня 2021 року, повторно присвоївши адресу будинку, але вже: м. Київ, вул. Саксаганського, 78-80, та захопити майно ТОВ «НДЦ «ОБРІЙ» шляхом дублювання належних Позивачу об`єктів нерухомого майна в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, але вже під іншою адресою: «Саксаганського 78-80».

Таким чином позивач оскаржує дії суб`єкта владних повноважень не з підстав невідповідності їх критеріям правомірності, передбачених частиною 2 статті 2 КАС України.

З урахуванням вищевикладеного, суд вважає, що оскаржуваним наказом Департаменту містобудування не порушено прав, свобод та інтересів позивача у сфері публічно-правових відносин та відповідно, позивачем обрано невірний спосіб захисту порушеного права, оскільки визнання протиправним та скасування наказу Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) № 698 від 25 червня 2021 року про присвоєння поштової адреси об`єкту нерухомості, згідно якого було присвоєно об`єкту нерухомого майна TOB «СП «АТАД К» (адміністративному-житловому будинку (адміністративному блоку)) на АДРЕСА_1 , відповідно до сертифікату відповідності закінченого будівництвом об`єкту (черги, окремого пускового комплексу) серія ІУ 16 виданого Державною архітектурно-будівельною інспекцією України 05.11.2020, поштову адресу: вул. Саксаганського, буд. 78-80, у Голосіївському районі м. Києва, не відновить права власності позивача на об`єкти нерухомого майна.

З огляду на вищезазначені обставини, у сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню».

2.2. Постанова П`ятого апеляційного адміністративного суду від 24.05.2022 у справі №420/25098/21 за апеляційною скаргою товариства з обмеженою відповідальністю "Науково-дослідний центр радіотехнічних та оптико-електронних систем "Обрій" на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 14.02.2022 про визнання протиправним та скасування наказу, якою постановлено: «Апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю "Науково-дослідний центр радіотехнічних та оптико-електронних систем Обрій" залишити без задоволення, а рішення Одеського окружного адміністративного суду від 14 лютого 2022 року залишити без змін».

У такій постанові зокрема зазначається, що «суд першої інстанції прийшов до висновку, що спірний наказ від 25 червня 2021 року № 698 Департамента містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) прийнятий в межах наданих повноважень та відповідно до норм, що визначені Конституцією та законами України, у зв`язку з чим є правомірним та таким, що не підлягає скасуванню.

Колегія суддів вважає ці висновки суду першої інстанції правильними і такими, що відповідають вимогам ст.ст. 2, 6-14, 73, 74, 77, 78, 241 КАС України, ст. 1 Закону України "Про місцеві державні адміністрації", ст. 6 Закону України "Про столицю України - місто-герой Київ", ст. 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", ст. 13 Закону України "Про архітектурну діяльність", Положенню про містобудівний кадастр, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 травня 2011 року №559 "Про містобудівний кадастр", Положенню про реєстр адрес у місті Києві, затвердженого рішенням Київської міської ради "Про деякі питання ведення реєстрів адрес, вулиць та інших поіменованих об`єктів у місті Києві" від 22 травня 2013 року №337/9394.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02 вересня 2021 року у справі №160/10532/21 позовна заява TOB "СП "АТАД К" задоволена повністю, визнано протиправним та скасовано розпорядження Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації "Про присвоєння поштової адреси житловому будинку на АДРЕСА_1 " від 24 грудня 2020 року №613.

Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 08 грудня 2021 року апеляційні скарги Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації, ТОВ "НДЦ "Обрій" - задоволені, рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02 вересня 2021 року у справі №160/10532/21 - скасовано та прийнято нове судове рішення, яким у задоволені позову відмовлено.

Постановою Верховного Суду від 13 квітня 2022 року касаційна скарга TOB "СП "АТАД К" задоволена, постанова Третього апеляційного адміністративного суду від 08 грудня 2021 року у справі №160/10532/21 - скасована, рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02 вересня 2021 року - залишено в силі.

Таким чином, колегія суддів констатує, що на теперішній час розпорядження Голосіївської районної в місті державної адміністрації №613 від 24 грудня 2020 року "Про присвоєння поштової адреси житловому будинку на АДРЕСА_1 " - визнано протиправним та скасовано.

Як встановлено судом першої інстанції, об`єкт нерухомості за адресою: АДРЕСА_1 , щодо якого прийнято спірне розпорядження, є адміністративно-житловим будинком, про що зазначено й у самому розпорядженні. Крім того, земельна ділянка надана в тимчасове довгострокове користування для експлуатації та обслуговування саме адміністративного будинку.

Враховуючи зазначене, колегія суддів констатує, що будинок у АДРЕСА_1 не є багатоквартирним житловим будинком, а є в розумінні п.4.16 Положення №337/9394 - "іншим об`єктом нерухомого майна".

З огляду на це, колегія суддів приходить до висновку, що розпорядження Голосіївської районної в м. Києві державної адміністрації "Про присвоєння поштової адреси житловому будинку на АДРЕСА_1 " від 24 грудня 2020 року №613 прийнято з порушенням норм п.4.16 Положення №337/9394, оскільки відповідачем прийнято спірне розпорядження стосовно об`єкта нерухомого майна, який не є багатоквартирним житловим будинком, домоволодінням, житловим будинком садибного типу, індивідуальним дачним або садовим будинком, а є адміністративно-житловим комплексом, якому поштова адреса відповідно до наданих повноважень має бути присвоєна наказом Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради, а саме, Департаментом містобудування та архітектури Київської міської державної адміністрації.

Враховуючи все вищенаведене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції що спірний наказ від 25 червня 2021 року №698 Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) прийнятий в межах наданих повноважень та відповідно до норм, що визначені Конституцією та законами України, у зв`язку з чим є правомірним та таким, що не підлягає скасуванню, відповідно, позовні вимоги ТОВ "НДЦ "Обрій" є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню».

Відповідно до положень статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України (КАСУ), рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Також частиною 1 статті 325 КАСУ визначено, що постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття, та частиною 1 статті 359 КАСУ визначено, що постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття.

Відтак слідчий суддя зазначає, що неспроможними є посилання скаржника на наявність ухвали Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 23.06.2022 щодо перегляду рішення Одеського окружного адміністративного суду від 14.02.2022 та постанови П`ятого апеляційного адміністративного суду від 24.05.2022 у справі №420/25098/21, а також ухвали Третього апеляційного адміністративного суду від 09.09.2022 у справі №160/10532/21 про відкриття апеляційного провадження за скаргою ОСОБА_20 , оскільки само по собі відкриття касаційного провадження чи повторного апеляційного провадження не впливає на набуття законної сили попередніми рішеннями адміністративного суду.

Системний аналіз вищезазначених судових рішень дає висновок, що в даному випадку наявні адміністративно-правові спори (зокрема за участі ТОВ «НДЦРОС «Обрій» та Департаменту містобудування та архітектури Київської міської державної адміністрації щодо фактів присвоєння будинку по АДРЕСА_1 тих чи інших поштових адрес, тоді як твердження скаржника в повідомленні про вчинення службовими особами такого Департаменту (зокрема виконуючим обов`язки директора ОСОБА_13 , директора ОСОБА_14 та начальником управління організаційних питань, узгоджень та контролю за виконавською дисципліною ОСОБА_15 ) суперечать встановленим такими судовими рішеннями обставинам та не містять жодних ознак заволодіння такими особами чужим майном шляхом зловживання службовим становищем та про заподіяння такими діяннями істотної шкоди або тяжких наслідків охоронюваним законом правам та інтересам скаржника, тобто відсутні ознаки складу кримінального правопорушення, передбаченого статтею 191 КК.

Загалом слідчий суддя вважає, що ініціювання скаржником кримінального переслідування службових осіб Департаменту містобудування та архітектури має ознаки наміру використання самого факту гіпотетичного внесення до ЄРДР відомостей про вчинення кримінальних правопорушень та подальшого здійснення досудового розслідування, під час якого будуть обмежуватись права та свободи таких осіб, винятково із метою тиску на них.

Окрім того, згідно з частиною 1 статті 216 КПК, слідчі органів Національної поліції (далі - НП) здійснюють досудове розслідування кримінальних правопорушень, передбачених законом України про кримінальну відповідальність, крім тих, які віднесені до підслідності інших органів досудового розслідування.

Також згідно з пунктом 3 частини 3 статті 216 КПК, детективи органів Бюро економічної безпеки України (далі - БЕБУ) здійснюють досудове розслідування кримінальних правопорушень, передбачених статтями 191 (крім випадку, передбаченого пунктом 2 частини 3 цієї статті) та 364 КК, за умови що розмір предмета такого кримінального правопорушення або завданої ним шкоди становить від п`ятисот до двох тисяч розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на час вчинення кримінального правопорушення, та його вчинено службовою особою державного органу, органу місцевого самоврядування, суб`єкта господарювання, у статутному капіталі якого частка державної або комунальної власності перевищує 50 відсотків, та досудове розслідування такого кримінального правопорушення не віднесено до підслідності Державного бюро розслідувань чи НАБУ.

Враховуючи вищенаведене, статтею 216 КПК визначена диференційована підслідність кримінального правопорушення, передбаченого статтею 191 КК, залежно від встановленого законом на час вчинення такого кримінального правопорушення конкретного розміру його предмета або завданої ним шкоди, а саме - органам Національної поліції (розмір предмета або завданої шкоди до 500 прожиткових мінімумів для працездатних осіб), Бюро економічної безпеки України (розмір предмета або завданої шкоди 500-2000 прожиткових мінімумів для працездатних осіб) та НАБУ (розмір предмета або завданої шкоди понад 2000 прожиткових мінімумів для працездатних осіб).

Відтак підслідність кримінальних проваджень НАБУ та відповідно можливість здійснення судового контролю слідчими суддями ВАКС у кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, передбачених статтею 191 КК, окрім іншого обумовлена конкретним розміром предмета такого кримінального правопорушення або розміром завданої ним шкоди, встановленого законом на час його вчинення, що вимагає ретельного належного обґрунтування такого розміру. При цьому слідчий суддя бере до уваги правову позицію, викладену в ухвалі від 14.12.2021 Касаційного кримінального суду ВС у справі №991/4989/21, а саме, що «Законодавець не ототожнює підслідність НАБУ і підсудність Вищого антикорупційного суду», тобто здійснення НАБУ досудового розслідування не означає автоматичної підсудності будь-якої справи ВАКС.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» від 02.12.2021 №1928-IX установлено у 2022 році такий прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 1 січня - 2481 гривня, з 1 липня - 2600 гривень, з 1 грудня - 2684 гривні;

Відтак розмір предмета кримінального правопорушення, передбаченого статтею 191 КК, або розмір завданої ним шкоди, для можливості кваліфікації діяння як кримінального правопорушення для підслідності НАБУ, а в подальшому здійснення судового контролю слідчими суддями ВАКС у 2022 році в будь-якому разі повинен становити не менше 4 962 000 грн. (2481 грн. х 2000).

В повідомленні скаржника до НАБУ від 12.09.2022 зазначено, що розмір завданої шкоди орієнтовно становить 200 000 000,00 гривень, проте такі твердження не підтверджено жодним належним чином, окрім слів самого скаржника.

Крім усього того, самим скаржником в повідомленні до НАБУ від 12.09.2022 зазначено, що ТУ ДБР у місті Києві розпочато кримінальне провадження №0000012 від 05.01.2021 за частиною 4 статті 190 КК України за фактом шахрайського заволодіння нерухомим майном за адресою: м. Київ, вул. Саксаганського, 80.

Тобто одним із визначених статтею 38 КПК органом досудового розслідування вже внесено до ЄРДР відомості та розслідуються обставини фактів присвоєння будинку по АДРЕСА_1 тих чи інших поштових адрес, та таке кримінальне провадження може бути скеровано до НАБУ в разі виявлення ознак його підсудності, що виключає необхідність повторного внесення відомостей до ЄРДР.

Окрім іншого, в повідомленні скаржника про вчинення кримінального правопорушення не зазначено відомостей щодо можливого вчинення кримінального правопорушення, передбаченого статтею 369 чи частиною першою статті 369-2 КК, та відсутні відомості про осіб, перелік яких наведено в пункті 1 частини 5 статті 216 КПК.

При цьому слідчий суддя вважає неспроможними посилання в судовому засіданні 26.09.2022 представника ТОВ «НДЦРОС «Обрій» - адвоката ОСОБА_24 - на те, що нібито службові особи Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) вчиняли дії на замовлення ОСОБА_2 , який нібито є депутатом Одеської обласної Ради (хоч скаржником не надано будь- яких відомості щодо такого статусу ОСОБА_2 ) із посиланнями на копію листа Головного управління по боротьбі з корупцією та організованою злочинністю Служби безпеки України №14/1/1-45 від 06.01.2021 «щодо виконання доручення», оскільки в такому лише повідомляється, що в рамках кримінального провадження №0000012 від 05.01.2021 встановлена наявність певної інформації про анкетні дані, місця проживання, користування певними номерами мобільних телефонів та володіння майном, зокрема й про ОСОБА_2 , що жодним чином не свідчить про його причетність до будь-якого правопорушення. Крім того, походження такої копії листа є сумнівним, оскільки наведені відомості належать до охоронюваної законом таємниці досудового розслідування й відтак повинні здобуватись винятково у передбаченому КПК порядку.

Таким чином, у даному випадку відсутня будь-яка умова підслідності НАБУ, передбачена пунктами 1-3 частини 5 статті 216 КПК.

3.6. Дослідивши та оцінивши відомості, наведені у скарзі та повідомленні про вчинення кримінального правопорушення, слідчий суддя вважає, що судовим розглядом не встановлено будь-яких об`єктивних та суб`єктивних ознак складу корупційного кримінального правопорушення, передбаченого частиною 5 статті 191 КК, тому скаржником не доведена бездіяльність посадових осіб НАБУ, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР, й відтак в задоволенні скарги належить відмовити.

Також, оскільки прохання скарги щодо зобов`язання НАБУ надати витяг з ЄРДР з інформацією про внесення відомостей про кримінальне правопорушення, про яке повідомляється, та визнати ТОВ «НДЦ «Обрій» потерпілою особою від кримінального правопорушення із врученням пам`ятки про права та обов`язки потерпілого у кримінальному провадженні не охоплюються змістом оскарження бездіяльності щодо зобов`язання внесення відомостей до ЄРДР, що було первинною вимогою та є похідними від такої, то за умови відмови у задоволенні первинної вимоги, належить відмовити й у задоволенні таких прохань.

Керуючись статтями 33-1, 216, 303-309, 369-372, 532 КПК суд

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити в задоволенні скарги адвоката ОСОБА_23 в інтересах ТОВ «Науково-дослідний центр радіотехнічних та оптикоелектронних систем «Обрій» на бездіяльність органу досудового розслідування, яка полягає у невнесенні посадовими особами НАБУ відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання повідомлення про вчинення кримінального правопорушення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її оголошення або отримання її копії (якщо ухвала постановлена без виклику осіб) шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Повний текст ухвали оголошений 28.09.2022.

Слідчий суддя ОСОБА_21