Справа № 991/3318/22
Провадження № 11-сс/991/287/22
Слідчий суддя: ОСОБА_9
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 жовтня 2022 року м. Київ

Колегія суддів Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду у складі:

головуючого ОСОБА_8,

суддів ОСОБА_11,

ОСОБА_12,

секретар судового засідання - ОСОБА_13,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_15 в інтересах ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 12.09.2022, якою було відмовлено у задоволенні його скарги на бездіяльність службових осіб Національного антикорупційного бюро України, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

ВСТАНОВИЛА:

1. Зміст оскаржуваного судового рішення

і встановлені судом першої інстанції обставини

1.1. Зміст оскаржуваного судового рішення.

Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 12 вересня 2022 року відмовлено у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_5, поданої в інтересах ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на бездіяльність службових осіб Національного антикорупційного бюро України, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

1.2. Обставини, встановлені слідчим суддею.

Слідчим суддею під час розгляду клопотання було встановлено наступні обставини.

Зі змісту скарги та доданих до неї матеріалів встановлено, що 26.08.2022 адвокат ОСОБА_5, який діє в інтересах ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , направив на адресу Національного антикорупційного бюро заяву про вчинення кримінального правопорушення керівником Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_3 , яким умисно не вживаються заходи у кримінальних провадженнях, де ОСОБА_1 та ОСОБА_2 завдано шкоду. А саме, ОСОБА_4 не вживає заходів щодо повідомлення про підозру особі, яка причетна до вчинення кримінального правопорушення, відмовляє у заміні прокурора, тобто умисно не вживає встановлені законом заходів відносно притягнення до відповідальності всіх членів ОЗГ та поверненню нерухомого майна реальним власникам - ОСОБА_1 та ОСОБА_2 . Чим, на переконання адвоката, вчинив злочин, передбачений ч. 2 ст. 364 КК України.

Разом з тим, слідчий суддя, перевіряючи наявність підстав для зобов`язання уповноважених осіб НАБУ внести інформацію за зазначеною заявою до ЄРДР, прийшла до висновків, що заява не містить обставин, які б свідчили про те, що керівник Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_4 вчинив зазначений вище злочин. Натомість, зміст заяви про вчинення злочину зводиться до непогодження з діями прокурора в межах кримінального провадження, що може бути врегульовано відповідно до Кримінального процесуального кодексу України шляхом звернення із клопотаннями чи скаргами.

У той же час, слідчий суддя врахувала, що вказана заява про кримінальне правопорушення від 26.08.2022 розглянута Першим відділом детективів Четвертого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України та не встановлено даних на підтвердження доводів ініціатора звернення, які свідчать про вчинення кримінальних правопорушень, підслідних детективам НАБУ чи будь-якому іншому органу досудового розслідування, про що вказано у письмових поясненнях детектива Національного бюро ОСОБА_16 Таким чином, оскільки доводи адвоката ОСОБА_5 про невчинення уповноваженими особами Національного бюро жодних дій із розгляду його заяви спростовуються матеріалами справи, підстави для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР - відсутні, у задоволенні скарги слідчим суддею відмовлено.

2. Вимоги апеляційної скарги і узагальнені доводи особи, яка її подала

2.1. Вимоги апеляційної скарги.

Не погодившись із ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду, 15 вересня 2022 року адвокат ОСОБА_5, який діє в інтересах ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , подав апеляційну скаргу, в якій ставить вимогу про скасування ухвали слідчого судді від 12.09.2022, та постановлення нової ухвали, якою його скаргу на бездіяльність службових осіб Національного антикорупційного бюро України, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слід задовольнити.

2.2. Узагальнені доводи апеляційної скарги.

На обґрунтування апеляційної скарги адвокат зазначає, що до заяви про злочин, що була скерована ним до Національного антикорупційного бюро 26.08.2022, були надані усі необхідні дані, визначені вимогами ст. 214 КПК України, достатні для внесення відомостей про вчинення керівником Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_3 кримінального правопорушення за ч. 2 ст. 364 КК України.

Так, керівник Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_4 зловживає своїм посадовим становищем з корисливих підстав та умисно не вживає встановлені законом заходи до притягнення до відповідальності членів організованої злочинної групи та поверненню нерухомого майна власникам - потерпілим ОСОБА_1 та ОСОБА_2 . Вважає, що розмір матеріальної шкоди, завданої внаслідок вчиненого керівником Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_3, злочину складає 300000 гривень.

Втім, слідчий суддя при розгляді його скарги допустила низку процесуальних порушень, зокрема, не доповіла зміст та суть поданої скарги, знехтувала вимогами ст. 41 Конституції України щодо захисту права власності, допустила здійснення розгляду скарги за відсутністю детектива НАБУ, який подав письмові пояснення, лише оголосивши їх зміст.

3. Позиції учасників судового провадження

3.1. Адвокат ОСОБА_5 у судове засідання не з`явився, на електронну пошту Суду надіслав письмову заяву, в якій прохає розгляд поданої ним апеляційної скарги здійснювати за його відсутності, а також за відсутності ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

3.2. Представник Національного антикорупційного бюро України у судове засідання також не з`явився. Детективом Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_14 05.10.2022 на електронну пошту Суду було надіслано письмові пояснення по справі. Відповідно до пояснень, 29.08.2022 НАБУ зареєстровано заяву ОСОБА_5 за № ЗГ №А-6896 з приводу можливого вчинення кримінального правопорушення керівником закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_6 . За результатом перевірки викладеної у звернені інформації не було встановлено даних, які б підтверджували доводи ініціатора звернення та які б свідчили про вчинення кримінальних правопорушень, підслідних НАБУ, зокрема, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України. А тому Національним бюро до ЄРДР відомості, вказані у зверненні ОСОБА_5 , не вносились. У задоволенні апеляційної скарги прохає відмовити та судовий розгляд провести за відсутністю представника НАБУ, врахувавши викладене в письмових поясненнях (а.с. 138-142).

4. Мотиви суду

Заслухавши доповідь головуючого, доводи та пояснення особи, яка звернулась із апеляційною скаргою, перевіривши матеріали апеляційного провадження та обговоривши наведені в апеляційній скарзі доводи, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Згідно ст. 2 КПК України основним завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден не винуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Порядок внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань визначений у статті 214 КПК України.

Так, ч. 1 ст. 214 КПК України передбачено, що слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Частиною 2 цієї статті визначено, що досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. При цьому, в реєстрі, серед іншого, згідно з п.4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК України, зазначається короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність. Аналогічні вимоги закріплені у Положенні про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженому Наказом Генерального прокурора від 30.06.2020 № 298.

Частина 2 Глави 1 Розділу ІІ вказаного Положення закріплює, що відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема - мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Положення ст. 214 КПК перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого ним Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину - кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Із зазначеного вище слідує, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про вчинення кримінального правопорушення.

Відмінністю письмової заяви чи повідомлення про злочин від будь-якого іншого звернення є викладення в такій заяві об`єктивних даних, які дійсно свідчать про наявність ознак відповідного злочину. Якщо таких даних немає, то відповідні відомості не можуть вважатися такими, що мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Як вбачається із тексту заяви ОСОБА_5 від 26.08.2022, заявник стверджує, що керівник Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_4 умисно вчиняє дії з неповернення майна потерпілим ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , відмовляє у задоволенні клопотань щодо заміни прокурора у кримінальному провадженні, ним умисно не вживаються заходи до притягнення винних осіб до відповідальності. Зазначає, що матеріальна шкода, нанесена ОСОБА_3 внаслідок вчинення зазначених дій, складає 300000 гривень. Відтак, за твердженням ОСОБА_5 , керівник Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_4 вчинив злочин, передбачений ч. 2 ст. 364 КК України (зловживання владою або службовим становищем, тобто умисне, з метою одержання будь - якої неправомірної вигоди для самої себе чи іншої фізичної або юридичної особи використання службовою особою влади чи службового становища всупереч інтересам служби, якщо воно спричинило тяжкі наслідки охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян або державним чи громадським інтересам, або інтересам юридичних осіб). При цьому заявник в будь-якій формі не зазначає обставини, за якими можна визначити наявність елементів об`єктивної сторони зазначеного кримінального правопорушення (наявність взаємозв`язку між службовим становищем ОСОБА_7 та його поведінкою, яка виражається у незаконних діях або бездіяльності, причинного зв`язку між таким зловживанням і шкодою),не містить обґрунтування кваліфікуючої ознаки наведеного злочину, про який стверджує заявник - тяжких наслідків. Фактично ж суть заяви ОСОБА_1 зводиться до незадоволення ходом здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні, пов`язаному із розслідуванням обставин щодо станції технічного обслуговування, автомийки та кафе, що належать ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , та незгодою із прийнятими органом досудового розслідування процесуальними рішеннями у цій справі.

Водночас, законодавцем у Главі 26КПК України визначений спеціальний механізм оскарження рішень, дій чи бездіяльності слідчого, прокурора під час здійснення ним досудового розслідування. Тобто викладена у заяві ОСОБА_5 незгода із порядком здійснення розслідування може бути предметом розгляду слідчого судді в порядку, визначеному процесуальним законом.

При розгляді питання, що стосується невнесення відомостей в ЄРДР, колегія суддів також враховує висновок Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду у справі №556/450/18, де суд зазначив, що підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

За таких обставин, колегія суддів погоджується з доводами слідчого судді, що за своїм змістом заява ОСОБА_5 зводиться до незгоди останнього з ходом досудового розслідування у іншому кримінальному провадженні, що на думку заявника є підставою для притягнення до кримінальної відповідальності керівника Закарпатської обласної прокуратури Говорухи В., однак в самій заяві не наведені конкретні обставини, що можуть вказувати на ймовірне вчинення можливого кримінального правопорушення, що не тягне за собою обов`язку органу досудового розслідування у внесенні такої заяви до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

5. Висновки суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 404 КПК України, суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Відповідно до ч. 3 ст. 407 КПК України, за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвали слідчого судді суд апеляційної інстанції має право залишити ухвалу без змін або скасувати ухвалу і постановити нову ухвалу.

Враховуючи, що доводи апеляційної скарги ОСОБА_5 щодо невідповідності висновків оскаржуваної ухвали слідчого судді фактичним обставинам справи не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для її задоволення. У зв`язку з чим апеляційна скарга ОСОБА_5 задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 376, 404, 405, 407, 418 КПК України, колегія суддів -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_15 в інтересах ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 12.09.2022 - залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду- без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення, є остаточною й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий: ОСОБА_8

Судді: ОСОБА_11

ОСОБА_12