Справа № 525/199/22
Номер провадження 1-кс/525/21/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 квітня 2022 року Великобагачанський районний суд Полтавської області в складі: слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3
розглянувши у відкритому судовому засіданні, в селищі Велика Багачка, клопотання прокурора Миргородської окружної прокуратури Полтавської області в межах досудового розслідування по кримінальному провадженні № 0000051 від 16.04.2022 року про арешт тимчасово вилученого майна, яке було вилучене при проведенні огляду місця події, -
встановив:
В провадженні підрозділу дізнання відділення поліції № 3 Миргородського районного відділу поліції ГУ НП в Полтавській області перебуває кримінальне провадження за № 0000051 від 16.04.2022 року за правовою кваліфікацією по ч. 1 ст. 249 КК України (а.п. 3).
Прокурор Миргородської окружної прокуратури Полтавської області в межах досудового розслідування звернувся до суду з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна, яке було вилучене при проведенні огляду місця події.
В поданому клопотанні прокурор посилається на те, що 16 квітня 2022 року, близько 09 години 00 хвилин, на Принцівському водосховищі в селі Принцево Миргородського району Полтавської області, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя села Тищенки Миргородського району Полтавської області, номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , незаконно займався рибним промислом, заподіявши істотної шкоди, тобто здійснював незаконний вилов риби в період нересту в кількості 22 штук (різних видів), сітками за допомогою гумового надувного човна.
В клопотанні ставиться питання про накладення арешту на майно, яке було визнане речовими доказами по даному кримінальному провадженню, і яке були вилучено при проведенні огляду місця події від 16.04.2022 року, а саме: 1) гумовий човен чорно-зеленого кольору, без маркувальних позначок; 2) риболовний підхват; 3) два розбірних весла до гумового човна; 4) пристрій для накачування гумового човна у вигляді резинової груші та шланга; 5) три ліскові сітки з вічками 25х25 мм, 30х30 мм, 25х25 мм 50 метрів кожна; 6) дві сітки із нитковим полотном вічками 55х55мм, 60х60мм по 50 метрів кожна; 7) транспортний засіб марки ЗАЗ-11022, державний номерний знак НОМЕР_2 ; 8) свіжовиловлена риба в кількості 22 штуки (окунь 16 штук, щуки 2 штуки, плоскирки (густери) 2 штуки, карась 1 штука, краснопірка 1 штука).
В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання про накладення арешту на майно з метою збереження речових доказів по даному кримінальному провадженню.
Вивчивши зміст поданого до суду клопотання та долучених до нього додатків, заслухавши пояснення прокурора, суд приходить до наступних висновків.
Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження
Відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.
Відповідно до ч. 4 ст. 131 КПК України, для оцінки потреб досудового розслідування слідчий суддя або суд зобов`язаний врахувати можливість без застосованого заходу забезпечення кримінального провадження отримати речі і документи, які можуть бути використані під час судового розгляду для встановлення обставин у кримінальному провадженні.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 170 КПК України, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Крім того, за пунктом 1 частиною 2 даної статі визначено, що арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.

Положеннями частини 1 статті 171 КПК України визначено, що з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову також цивільний позивач. Частиною 1 даної статті передбачено, що у клопотанні прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.

За частиною 2 статтею 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

У відповідності до пунктів 1, 2, 5 частини 2 статті 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

При розгляді поданого клопотання суд погоджується з доводами прокурора, що наявне підтвердження того, що в результаті дій ОСОБА_4 , що виразилися в незаконному зайнятті рибним добувним промислом орієнтована завдана шкода, у разі застосування обрахунку відповідно до ПОСТАНОВИ КАБІНЕТ МІНІСТРІВ УКРАЇНИ від 21 листопада 2011 р. № 1209 "Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів" із змінами і доповненнями, внесеними постановою Кабінету Міністрів України від 6 жовтня 2021 року № 1039, розмір завданої шкоди може складати 63801,00 гривень, з огляду на вилучення у громадянина свіжовиловленої риби в кількості 22 штуки (окунь 16 штук, щуки 2 штуки, плоскирки (густери) 2 штуки, карась 1 штука, краснопірка 1 штука) (а.п. 6, 7).

Долучені до матеріалів клопотання докази вказують, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_4 (а.п. 3, 5, 6, 7, 12, 13, 14).

Відповідно до протоколу огляду місця події 16.04.2022 року (а.п. 6, 7) були вилучені наступні речі: 1) гумовий човен чорно-зеленого кольору, без маркувальних позначок; 2) риболовний підхват; 3) два розбірних весла до гумового човна; 4) пристрій для накачування гумового човна у вигляді резинової груші та шланга; 5) три ліскові сітки з вічками 25х25 мм, 30х30 мм, 25х25 мм 50 метрів кожна; 6) дві сітки із нитковим полотном вічками 55х55мм, 60х60мм по 50 метрів кожна; 7) транспортний засіб марки ЗАЗ-11022, державний номерний знак НОМЕР_2 ; 8) свіжовиловлена риба в кількості 22 штуки (окунь 16 штук, щуки 2 штуки, плоскирки (густери) 2 штуки, карась 1 штука, краснопірка 1 штука).
Які в подальшому відповідно до постанови дізнавача СД ВП № 3 майор поліції ОСОБА_5 16.04.2022 року (а.п. 10, 11) визнані речовими доказами по справі.
З огляду на вища зазначене, суд приходить до висновку, що майно, а саме: 1) гумовий човен чорно-зеленого кольору, без маркувальних позначок; 2) риболовний підхват; 3) два розбірних весла до гумового човна; 4) пристрій для накачування гумового човна у вигляді резинової груші та шланга; 5) три ліскові сітки з вічками 25х25 мм, 30х30 мм, 25х25 мм 50 метрів кожна; 6) дві сітки із нитковим полотном вічками 55х55мм, 60х60мм по 50 метрів кожна, належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя села Тищенки Миргородського району Полтавської області, номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , підпадає під ознаки майна щодо якого слід застосувати захід забезпечення кримінального провадження у виді арешту з метою збереження визначеного майна, як речових доказів у кримінальному провадженні № 0000051 від 16.04.2022 року та вважає, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні прокурора.

Щодо вимоги в клопотанні про арешт транспортного засобу марки ЗАЗ-11022, державний номерний знак НОМЕР_2 , яким керував ОСОБА_4 , та який належить ОСОБА_6 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 (а.п. 17), то слідчий суддя зазначає наступне.
Аналіз положень ст. 126 Кодексу України про адміністративне правопорушення, пункту 2 Правил дорожнього руху свідчить про те, що свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу разом із посвідченням водія надають право особі лише користуватися чужим транспортним засобом і тільки.
Слідчий суддя констатує, що прокурором у судовому засіданні не доведено п. 2 та 3 ч. 3 ст. 132 КПК України. Клопотання прокурора не містить доводів про те, що у разі повернення транспортного засобу будуть знищені важливі сліди вчиненого злочину. Відповідно до документів наданих слідчому судді, транспортний засіб було оглянуто спеціалістом та вилучено всі необхідні сліди, які стосуються вчиненого кримінального правопорушення. Сам по собі транспортний засіб не є знаряддям вчинення злочину, не був об`єктом кримінально протиправних дій, більш того, перебуває у власності особи, яка не є учасником кримінального провадження.
Зазначення у клопотання того, що речові докази потрібні для проведення відповідних слідчих дій, у тому числі відповідних експертиз, суд не приймає, зважаючи на відсутність відповідних клопотань органу досудового розслідування про проведення огляду чи обшуку даного транспортного засобу чи проведення відповідного експертного дослідження..
Зважаючи на вище зазначене, слідчий суддя не знаходить законних підстав для задоволення заявленого клопотання в зазначеній частині.
Щодо вимоги в клопотанні про арешт свіжовиловленої риби в кількості 22 штук (окунь 16 штук, щуки 2 штуки, плоскирки (густери) 2 штуки, карась 1 штука, краснопірка 1 штука), то зазначена риба є предметом злочину, відповідно до ст. 13 Конституції України, водні природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу, а тому не належать, а ні ОСОБА_4 , а ні іншій третій особі.

Тому зважаючи, що зазначений об`єкти визнаний в даному кримінальному провадженні речовим доказом, не може бути витребуваний іншими особами без погодження із дізнавачем, який здійснює досудове розслідування, суд не знаходь законних підстав для накладення на дане майно арешту та зазначає, що прокурором у клопотанні всупереч п. 3 ч. 3 ст. 132 КПК України, не доведено, що даний речовий докази може бути втрачено у разі не накладення на нього арешту в межах даного кримінального провадження.

Зважаючи на вище зазначене, слідчий суддя не знаходить законних підстав для задоволення заявленого клопотання в зазначеній частині.
Керуючись ст. ст. 131, 132, 170, 172, 173 КПК України, суд, -
ухвалив:
Клопотання прокурора Миргородської окружної прокуратури Полтавської області про арешт майна від 18.04.2022 року, задовольнити частково.
Накласти арешт на тимчасово вилучене в ході проведення огляду місця події від 16.04.2022 року майно, а саме: 1) гумовий човен чорно-зеленого кольору, без маркувальних позначок; 2) риболовний підхват; 3) два розбірних весла до гумового човна; 4) пристрій для накачування гумового човна у вигляді резинової груші та шланга; 5) три ліскові сітки з вічками 25х25 мм, 30х30 мм, 25х25 мм 50 метрів кожна; 6) дві сітки із нитковим полотном вічками 55х55мм, 60х60мм по 50 метрів кожна, яке належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя села Тищенки Миргородського району Полтавської області, номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 .
У іншій частині клопотання відмовити.
Копію ухвали для виконання направити прокурору Миргородської окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_7 .
Власник майна, який не був присутнім під час розгляду питання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1