Справа №295/6875/22
УХВАЛА
про накладення арешту

27.07.2022 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду міста Житомира ОСОБА_1
за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання про арешт майна, подане старшим дізнавачем СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_4 , в кримінальному провадженні за №0001032 від 23.07.2022 р. за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України,-
в с т а н о в и в :
І. Суть клопотання
Дізнавач, за погодженням з прокурором, звернулась з клопотанням, в якому просить накласти арешт на речі, вилучені під час проведення огляду місця події 23.07.2022 р. за адресою: м. Житомир, пр-кт Миру, 47-А.

Дізнавач вказує, що 23.07.2022 р. під час огляду місця події за адресою: м. Житомир, проспект Миру, 47-А, в ОСОБА_5 було вилучено шкарпетку біло-сірого кольору всередині із двома паперовими згортками з рослинною масою зеленого кольору, ззовні схожою на канабіс. Допитаний в якості свідка ОСОБА_5 повідомив, що вказана речовина являється канабісом, який останній придбав шляхом знахідки напередодні, зберігав без мети збуту, для власного вжитку.

23.07.2022 р. Житомирським РУП ГУНП в Житомирській області за даним фактом внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001032 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбачених ч. 1 ст. 309 КК України.

Обґрунтовуючи необхідність накладення арешту на майно, дізнавач посилається на необхідність збереження речових доказів в даному кримінальному провадженні.
ІІ Процедура та позиції сторін
В судове засідання дізнавач не з`явилась, до клопотання долучила заяву про розгляд справи без її участі.

Неприбуття дізнавача майна в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання з огляду на приписи ч. 1 ст. 172 КПК України.
Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось у зв`язку з неприбуттям учасників провадження.

ІІІ Кримінально-процесуальне законодавство
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (ч. 2 ст. 170 КПК України).
Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою.

ІV. Обставини, встановлені слідчим суддею, їх оцінка та висновки
Слідчим суддею встановлено, що в провадженні підрозділу дізнання Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області перебуває кримінальне провадження №0001032 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

23.07.2022 р. під час огляду місця події за адресою: м. Житомир, проспект Миру, 47-А, в ОСОБА_5 вилучено шкарпетку біло-сірого кольору всередині із двома паперовими згортками з рослинною масою зеленого кольору, ззовні схожою на канабіс.

Постановою дізнавача Житомирського РУ ГУНП в Житомирській області від 23.07.2022 р. вилучене майно визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні.
Враховуючи обставини кримінального провадження, мету та підстави застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, слідчий суддя приходить до висновку, що вказані у клопотанні речі є предметом кримінального правопорушення, речами, які можуть бути вилучені з обігу, визнані речовими доказом у кримінальному провадженні, а тому існує потреба в забезпеченні їх збереження, тобто підтверджені підстави, передбачені ст.ст. 170, 171, 173 КПК України, для задоволення клопотання.
Керуючись ст. ст. 98, 170, 171, 172, 173 КПК України, слідчий суддя,
п о с т а н о в и в:
Клопотання задоволити.
Накласти арешт на майно, вилучене під час огляду місця події 23.07.2022 р. в ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 а саме на: шкарпетку біло-сірого кольору всередині із двома паперовими згортками з рослинною масою зеленого кольору, ззовні схожою на канабіс.

Ухвала підлягає негайному виконанню. Оскарження ухвали не перешкоджає її виконанню.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала про арешт майна може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1