УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 квітня 2022 року м. Володимир
Слідчий суддя Володимир-Волинського міського суду Волинської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання про арешт майна старшого слідчого СВ Володимир-Волинського РВП ГУНП у Волинській області ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0000178, відомості про яке, внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07.04.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 332 КК України, -
ВСТАНОВИВ:
Із клопотання вбачається, що 06 квітня 2022 року о 16 год. 40 хв. на територію пункту пропуску для міжнародного автомобільного сполучення «Устилуг», що знаходиться на території Устилузької ОТГ, м. Устилуг, вул. Левінцова, 60, Володимир - Волинського району, Волинської області, прибув автомобіль марки «Рено» р.н.з. НОМЕР_1 , у напрямку «виїзд», в якому знаходились ОСОБА_4 та її чоловік ОСОБА_5 . Під час перетину державного кордону України ОСОБА_4 надала три свідоцтва про народження дітей, які містять недостовірні відомості про особу, а саме відомості про батька дітей, які дають право ОСОБА_5 виїхати за межі України. Таким чином ОСОБА_4 достовірно усвідомлювала про те, що надає недостовірну інформацію під час перетину державного кордону, незаконно мала намір перевезти ОСОБА_5 через державний кордон України порушивши порядок перетинання державного кордону України.

07.04.2022, СВ Володимир-Волинським РВП ГУНП у Волинській області, відомості про даний факт внесено у ЄРДР за № 00000178, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 332 КК України.

06.04.2022, вході проведення огляду місця події на ПП «Устилуг» вул. Левінцова, 59, м. Устилуг, було виявлено та вилучено:

- свідоцтво про шлюб ОСОБА_6 та ОСОБА_4 , серії НОМЕР_2 від 30 березня 2022 року;

- свідоцтво про народження дитини ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_1 серії НОМЕР_3 від 05 січня 2017 року;

- свідоцтво про народження дитини ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_2 серії НОМЕР_4 від 11 червня 2019 року;

- свідоцтво про народження дитини ОСОБА_9 ІНФОРМАЦІЯ_3 серії НОМЕР_5 від 24 жовтня 2013 року;

Вилучені свідоцтва про народження дітей та свідоцтво про шлюб зберегли на собі сліди або містять інші відомості, які можуть бути використанні як доказ факту чи обставин, що встановлюються від час досудового розслідування, оскільки за допомогою вказаних документів ОСОБА_5 мав намір незаконно перетнути державний кордон України.

Відповідно до ч. 7 ст. 237 КПК України, дані речі вважаються тимчасово вилученим майном.

Таким чином, вилучені свідоцтва про народження дітей та свідоцтво про шлюб, мають значення речових доказів, оскільки зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому є достатні підстави вважати, що він відповідає критеріям, зазначеним у ч. 1 ст. 98 КПК України.
Крім того, на даний час у кримінальному провадженні необхідно провести ряд необхідних судових експертиз та слідчих дій за участю вказаного майна.
Таким чином, вилучені свідоцтва про народження дітей та свідоцтво про шлюб, підлягають арешту із забороною відчуження, розпорядження та користування, оскільки мають значення речових доказів і на даний час у провадженні є необхідність у проведенні за їх участі ряду судових експертиз та слідчих дій, що дозволить об`єктивно встановити обставини, які мають значення для кримінального провадження. В іншому ж випадку, таке майно, яке є речовим доказом у кримінальному провадженні, підлягатиме поверненню з подальшою неможливістю проведення необхідних експертиз, оскільки сліди злочину на ньому можуть бути знищені.
В судове засідання слідчий не з`явився, однак подав заяву, в якій просить проводити розгляд клопотання за його відсутності, вимоги клопотання підтримує повністю.
Вивчивши матеріали, які були додані до клопотання про накладення арешту на майно, слідчий суддя прийшов до наступних висновків.
Відповідно до ч.1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна , і за наявності також захисника, законного представника. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Так, згідно ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.
Таким чином, вилучені свідоцтва про народження дітей та свідоцтво про шлюб, мають значення речових доказів у кримінальному провадженні № 0000178 від 07.04.2022 року, оскільки можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому є достатні підстави вважати, що він відповідає критеріям, зазначеним у ч. 1 ст. 98 КПК України.
Зважаючи, що стороною кримінального провадження доведено наявність підстав для накладення арешту на вищезазначене майно, клопотання слідчого про накладення арешту на майно слід задовольнити та накласти арешт на майно.
Керуючись ст.ст. 170-173 КПК України, слідчий суддя,
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання старшого слідчого СВ Володимир Волинського відділу поліції Головного управління Національної поліції у Волинській області ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.
Накласти арешт на:

- свідоцтво про шлюб ОСОБА_6 та ОСОБА_4 , серії НОМЕР_2 від 30 березня 2022 року;

- свідоцтво про народження дитини ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_1 серії НОМЕР_3 від 05 січня 2017 року;

- свідоцтво про народження дитини ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_2 серії НОМЕР_4 від 11 червня 2019 року;

- свідоцтво про народження дитини ОСОБА_9 ІНФОРМАЦІЯ_3 серії НОМЕР_5 від 24 жовтня 2013 року, позбавивши права на відчуження, розпорядження та користування вказаним майном з метою забезпечення збереження його як речових доказів, котрі вилучені 06.04.2022 року, під час проведення огляду місця події на ПП «Устилуг» вул. Левінцова, 59, м. Устилуг, Володимир-Волинський район. Волинська область.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.
Арешт майна є тимчасовим, до скасування у встановленому КПК України порядку заходом забезпечення кримінального провадження.
Відповідно до ст.174 ч.1 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Згідно ч.2 ст.174 КПК України, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Ухвала може бути оскаржена до Волинського апеляційного суду протягом п`яти діб з дня її постановлення.

Слідчий суддя /-/-підпис.
Суддя Володимир-Волинського міського суду ОСОБА_1