Провадження № 1-кс/947/8556/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
13.09.2022 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засідання в м. Одесі, клопотання адвоката ОСОБА_3 , яке подане в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту в рамках кримінального провадження № 0000129 від 27.05.2022 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України,-

ВСТАНОВИВ:
В провадження слідчого судді Київського районного суду м. Одеси надійшло означене клопотання про скасування арешту майна, з якого вбачається, що 11 липня 2022 року слідчим суддею Київського районного суду м. Одеси прийнято ухвалу, якою задоволено клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_5 , яке погоджено прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_6 , про арешт майна в рамках кримінального провадження № 0000129 від 27.05.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України.

Ухвалою слідчого судді накладено арешт на майно ОСОБА_4 , а саме: майно в межах корпоративних прав, 100% частки статутного капіталу (фонду), яка становить 2000 000 грн ТОВ «Крупяний Двір» (), шляхом заборони відчуження корпоративних прав, у тому числі звернення стягнення, укладання угод купівлі-продажу, міни, дарування, передачі в заставу, розпорядження та передачі статутного капіталу іншим особам будь-яким способом, спрямованим на відчуження частки у статутному капіталі (фонді) ТОВ «Крупяний Двір» (), окрім як за зверненням Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів (АРМА) у межах наданих Законом повноважень на виконання ухвали суду; заборонено державним (іншим) реєстраторам, нотаріусам іншим уповноваженим особам вносити зміни пов`язані з зміною засновника, зміни в статутні документи товариств, статутного капіталу (фонду), власника, а також будь-які інші реєстраційні дії щодо ТОВ «Крупяний Двір» (), окрім як за зверненням Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів (АРМА) у межах наданих Законом повноважень на виконання ухвали суду.

В поданому клопотанні про скасування арешту, заявник зазначає, що наведений арешт майна було накладено необґрунтовано, а правові підстави для продовження його дії на теперішній час відсутні. З ухвали слідчого судді вбачається, що розгляд клопотання слідчого про накладення арешту здійснювався без повідомлення власників майна. Ухвала суду є незаконною та необґрунтованою, існують підстави для скасування арешту на майно.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 Конституції України, кожен має право володіти, користуватись і розпоряджатись своєю власністю.

Відповідно до ч. 4 ст. 41 Конституції України, ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним. Як вбачається з ухвали слідчого судді, арешт накладено з метою забезпечення можливої конфіскації майна, як виду покарання. Між тим, КП № 0000129 від 27.05.2022 року внесені до ЄРДР за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України яка передбачає кримінальну відповідальність за умисне ухилення від сплати податків, зборів (обов`язкових платежів), що входять в систему оподаткування, введених у встановленому законом порядку, вчинене службовою особою підприємства, установи, організації, незалежно від форми власності або особою, що займається підприємницькою діяльністю без створення юридичної особи чи будь-якою іншою особою, яка зобов`язана їх сплачувати, якщо ці діяння призвели до фактичного ненадходження до бюджетів чи державних цільових фондів коштів у значних розмірах. З огляду на викладене суб`єктом злочину передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України може бути виключно фізична особа, яка постійно або тимчасово обіймає на підприємствах, в установах чи організаціях посади, пов`язані з виконанням організаційно-розпорядчих чи адміністративно-господарських функцій.

З огляду на викладене, представник власника майна звертається до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна.

Власник майна та його представник, прокурор до судового засідання не з`явилися, про дату та час судового засідання були повідомлені належним чином, що підтверджується наявною в матеріалах клопотання телефонограмою.

Разом з тим, від представника власника майна надійшла заява про розгляд клопотання про скасування арешту майна без його участі, відповідно до якої заявлені вимоги підтримує у повному обсязі.

Від прокурора також надійшла заява про розгляд клопотання про скасування арешту майна без його участі, відповідно до якої він проти задоволення вказаного клопотання заперечує.

Вивчивши клопотання та надані в його обґрунтування матеріали, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

Відповідно до ч. 2 ст.174 КПК України клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим.

У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи те, що заявник, його представника та прокурор сповіщені про дату та час судового засідання, а представник заявника та прокурор надали заяву про розгляд клопотання за їх відсутності, слідчий суддя приходить до переконання про можливість розгляду клопотання про скасування арешту майна за відсутністю сторін.

Стаття 41 Конституції України закріплює положення про те, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності.

Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Ч. 1 ст. 16 КПК України закріплено, що позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Статтею 1 Протоколу №1 (1952 р.) до Конвенції встановлено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном, ніхто не може бути позбавлений свого майна, інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

Як свідчить практика Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), найчастіше втручання в право власності фізичних та юридичних осіб відбувається з боку державних органів, зокрема, органів виконавчої влади, іноді органів законодавчої й судової влади, шляхом прийняття законодавчих актів чи при винесенні незаконного рішення суду, тоді як ст.1 Першого Протоколу до Європейської конвенції з прав людини забороняє будь-яке невиправдане втручання державних органів.

Практика ЄСПЛ визначає, що стаття 1 Протоколу 1, яка спрямована на захист особи (юридичної особи) від будь-якого посягання держави на право володіти своїм майном, також зобов`язує державу вживати необхідні заходи, спрямовані на захист права власності (рішення по справі «Броньовський (Broniowski) проти Польші» від 22.06.2004р.).

У своїх висновках ЄСПЛ неодноразово нагадував, що перша та найважливіша вимога статті 1 Протоколу 1 полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним: друге речення п. 1 дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а п. 2 визначає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном шляхом введення в дію «законів». Більше того, верховенство права, один з фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей конвенції (рішення у справах «Амюр проти Франції», «Колишній король Греції та інші проти Греції» та «Малама проти Греції»).

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Виходячи з наведеного, дана норма пов`язує право слідчого судді на скасування арешту майна, накладеного за відсутності підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника, законного представника, іншого власника чи володільця майна, із можливістю надання особами, що не були присутніми в судовому засіданні і про права та законні інтереси яких вирішено питання судовим рішенням, доказів та матеріалів, які вказуватимуть, що арешт накладено необґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба, доведеності перед слідчим суддею їх переконливості.

Як встановлено слідчим суддею, ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 11.07.2022 року було задоволено клопотання сторони обвинувачення та накладено арешт на майно ОСОБА_7 .

Як вбачається зі змісту означеної ухвали слідчого судді, підставою для застосування в рамках такого кримінального провадження заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна стало забезпечення можливості конфіскації майна.

Що стосується доводів заявника про відсутність подальшої необхідності в дії вказаного заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

Так, згідно викладених в клопотання обставин, а також фактичних обставин даного кримінального провадження, ОСОБА_8 , щодо майна якого вирішується питання про арешт про підозру в рамках даного кримінального провадження не повідомлено, й будь-якого процесуального статусу, за винятком вказаного й передбаченого ст. 64-2 КПК України, така особа не має.

Як вбачається з матеріалів клопотання ОСОБА_9 є учасником ТОВ «Крупяний двір» в якому йому належить частка у розмірі 100% статутного капіталу Товариства. Він не здійснює організаційно-розпорядчі або адміністративно управлінські функції, а тому не є службовою особою даного підприємства та не може нести відповідальність тобто бути суб`єктом кримінального правопорушення, передбаченого ст. 212 КК України, та до нього не може бути застосовано покарання у вигляді конфіскації майна.

Відповідно до абз. 2-4 ч.1 «Узагальнення судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження» ВССУ України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 07.02.2014 року підставами для застосування заходів забезпечення кримінального провадження у розумінні ст. 132 КПК України визначено: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться у клопотанні слідчого, прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Слідчий суддя враховує, що згідно ст. 132 КПК України обов`язок доведення існування необхідності накладення арешту, покладається на слідчого, прокурора, який звертається із відповідним клопотанням.

Відтак, оскільки з моменту накладення арешту майна, стороною обвинувачення будь-яких нових відомостей слідчому судді надано не було, зокрема й тих, які б могли свідчити про причетність юридичної особи та особисто учасника ТОВ «Крупяний Двір» ОСОБА_10 до ймовірної протиправної діяльності за фактичними обставинами даного кримінального провадження, стороною обвинувачення не доведено в судовому засіданні про подальшу необхідність в дії вказаного заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, так як з урахуванням наданих представником документів, накладений арешт не відповідатиме засадам розумності та співмірності.

За таких обставин та враховуючи викладене, заслухавши думку прокурора та захисника, слідчий суддя приходить до переконання, що подальша дія заходів забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна накладеного ухвалою слідчого суді, буде порушувати ст. 41 Конституції України що до того, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним, тобто слідчий суддя приходить до переконання про необхідність задоволення поданого клопотання та скасування арешту майна.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 173, 174, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання адвоката ОСОБА_3 , яке подане в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту в рамках кримінального провадження № 0000129 від 27.05.2022 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України задовольнити.

Скасувати накладений ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 11.07.2022 року арешт на майно ОСОБА_4 , а саме: майно в межах корпоративних прав, 100% частки статутного капіталу (фонду), яка становить 2000 000 грн ТОВ «Крупяний Двір» (), шляхом заборони відчуження корпоративних прав, у тому числі звернення стягнення, укладання угод купівлі-продажу, міни, дарування, передачі в заставу, розпорядження та передачі статутного капіталу іншим особам будь-яким способом, спрямованим на відчуження частки у статутному капіталі (фонді) ТОВ «Крупяний Двір» (), окрім як за зверненням Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів (АРМА) у межах наданих Законом повноважень на виконання ухвали суду.

Скасувати заборону державним (іншим) реєстраторам, нотаріусам іншим уповноваженим особам вносити зміни пов`язані з зміною засновника, зміни в статутні документи товариств, статутного капіталу (фонду), власника, а також будь-які інші реєстраційні дії щодо ТОВ «Крупяний Двір» (), окрім як за зверненням Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів (АРМА) у межах наданих Законом повноважень на виконання ухвали суду.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1