КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ
Київського апеляційного суду в складі:

головуючого суддіОСОБА_1 ,
суддів при секретарі судового засіданняОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в місті Києві 22 вересня 2022 року клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження та апеляційну скаргу директора ТОВ «СПЕЦДРІЛЛБУД» - ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 13 липня 2022 року,

за участі:
прокурора ОСОБА_6
директора ОСОБА_7
ТОВ «СПЕЦДРІЛЛБУД»

ВСТАНОВИЛА:
Вказаною ухвалою задоволено клопотання прокурора Київської обласної прокуратури ОСОБА_6 , накладено арешт на грошові кошти на суму 5 079 672 гривень та заборонено відчужувати кошти (в частині видаткових операцій, крім обов`язкових платежів до бюджету, для виплати заробітної плати), які знаходяться на рахунках ТОВ «СПЕЦДРІЛЛБУД» (код 37870104) в банківських установах, зокрема:

- АТ «ПУМБ» (МФО 334851) рахунки: № НОМЕР_1 ; № НОМЕР_2 .
- АТ КБ «ПРИВАТБАНК» (МФО 305299) рахунки: № НОМЕР_3 , № НОМЕР_4 ;
№ НОМЕР_5 .

У разі відсутності на окремому рахунку зазначеної суми коштів, накласти арешт на наявні, на час оголошення ухвали, грошові кошти ТОВ «СПЕЦДРІЛЛБУД» (код 37870104), шляхом зупинення проведення видаткових операцій (окрім операцій щодо розрахунку з державним бюджетом, для виплати заробітної плати).
Зобов`язано службових осіб АТ «ПУМБ» (МФО 334851), АТ КБ «ПРИВАТБАНК» надати слідчому управлінню фінансових розслідувань ГУ ДФС у Київській області виписку банку про залишок коштів на арештованих рахунках на момент оголошення ухвали слідчого судді про накладення арешту та у подальшому письмово у 3 денний термін повідомляти Київську обласну прокуратуру за адресою: 01601, м. Київ, бульвар Лесі України, 27/2, про факти надходження коштів на вищезазначені розрахункові рахунки за весь час існування арешту.
Не погоджуючись з таким рішенням, директор ТОВ «СПЕЦДРІЛЛБУД» - ОСОБА_5 подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати ухвалу слідчого судді, постановити нову ухвалу, якою відмовити у задоволенні клопотання прокурора.

Щодо підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження зазначає, що 13 липня 2022 року слідчим суддею клопотання прокурора розглянуто без виклику власника майна або його представника, копію оскаржуваного рішення отримано 22 серпня 2022 року, апеляційну скаргу вперше подано 25 липня 2022 року. Ухвалою судді-доповідача Київського апеляційного суду від 11 серпня 2022 року апеляційну скаргу повернуто, як таку, що подана після закінчення строку на апеляційне оскарження і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку. 23 серпня 2022 року директор ТОВ «СПЕЦДРІЛБУД» - ОСОБА_5 повторно подав апеляційну скаргу з клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження.
Апелянт зазначає, що єдиною підставою для подання клопотання прокурора про арешт майна була наявність акту « Про результати документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «СПЕЦДРІЛЛБУД» № 6793/10-36-07- 17-07/37870104 від 12.05.2021 року, згідно якого встановлено порушення Апелянтом податкового законодавства України в період 2019 2020 рр., та занижено податок на додану вартість ( ПДВ ) в періоді, що перевірявся на загальну суму 5079, 672 грн.
Однак відповідно до ст. 68 Податкового кодексу України акти податкових перевірок є лише оформленням результатів їх проведення і не породжують для платника податків жодних зобов`язань, а тому апелянт 08 липня 2021 року оскаржив зазначені перевірки та в подальшому позов задоволено повністю.
На думку апелянта, посилання прокурора та слідчого судді на вищевказаний акт податкової перевірки, як на доказ кримінального правопорушення, який відповідає критеріям передбаченим ст. 98 КПК України не ґрунтується на вимогах ст. 62 Конституції України та ст. 98 КПК. На даний час жодних податкових зобов`язань на суму 5079672 грн., у апелянта немає, дані кошти отримані апелянтом в результаті правомірної господарської діяльності, а не внаслідок вчинення кримінального правопорушення чи набуті кримінально протиправним шляхом.
Заслухавши доповідь судді, доводи представника власника майна, який просив поновити строк на апеляційне оскарження та задовольнити апеляційну скаргу, пояснення прокурора, який просив відмовити у задоволенні апеляційної скарги, вивчивши матеріали судового провадження, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Згідно з вимогами ст. 395 КПК України, ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення, а у випадку якщо ухвалу суду було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Оскільки, 13 липня 2022 року слідчим суддею розглянуто клопотання прокурора без виклику власника майна, про наявність оскаржуваної ухвали стало відомо 22 серпня 2022 року, апеляційну скаргу вперше подано 25 липня 2022 року, ухвалою судді-доповідача Київського апеляційного суду від 11 серпня 2022 року апеляційну скаргу повернуто, як таку, що подана після закінчення строку на апеляційне оскарження і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку. 23 серпня 2022 року директор ТОВ «СПЕЦДРІЛБУД» - ОСОБА_5 повторно подав апеляційну скаргу, у зв`язку з чим, колегія суддів вважає, що строк на апеляційне оскарження підлягає поновленню

Як убачається з матеріалів судового провадження, Слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Київській області, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке 26 травня 2022 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000112, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 212 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що службові особи ТОВ «СПЕЦДРІЛЛБУД» в порушення вимог податкового законодавства у період 2019-2020 роки ухились від сплати податку на додану вартість на загальну суму 5 079 672 грн, що призвело до фактичного ненадходження до бюджету коштів у значних розмірах.
Крім того, в ході досудового розслідування встановлено, що у ТОВ «СПЕЦДРІЛЛБУД» відкриті наступні банківські рахунки: АТ «ПУМБ» (МФО 334851) рахунки: № НОМЕР_1 ; № НОМЕР_2 та АТ КБ «ПРИВАТБАНК» (МФО 305299) рахунки: № НОМЕР_3 , № НОМЕР_4 ; № НОМЕР_5 .
04 липня 2022 року постановою старшого слідчого СУ ГУНП в Київській області ОСОБА_8 грошові кошти, які знаходяться на банківських рахунках ТОВ «СПЕЦДРІЛЛБУД», відкритих в АТ «ПУМБ» (МФО 334851) рахунки: № НОМЕР_1 ; № НОМЕР_2 ; АТ КБ «ПРИВАТБАНК» (МФО 305299) рахунки: № НОМЕР_3 , № НОМЕР_4 ; № НОМЕР_5 , визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000112.
11 липня 2022 року прокурор Київської обласної прокуратури ОСОБА_6 , звернувся до Святошинського районного суду м. Києва з клопотанням про накладення арешту на грошові кошти, які знаходяться на рахунках ТОВ «СПЕЦДРІЛЛБУД».

Ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 13 липня 2022 року клопотання прокурора задоволено.
Перевіряючи законність прийнятого рішення слідчим суддею, колегія суддів враховує практику Європейського суду з прав людини та дотримання ним вимог КПК України, які регулюють норми застосування заходів забезпечення кримінального провадження, у тому числі щодо накладення арешту на майно.

Розглядаючи клопотання про накладення арешту на майно, в порядку статей 170-173 КПК України, для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для арешту майна або відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

Вказана норма узгоджується зі ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, відповідно до якої будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу в контексті норм закону.

У своїх висновках Європейський суд з прав людини неодноразово нагадував, що перша та найважливіша вимога статті 1 Протоколу 1 полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним: друге речення п. 1 дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а п. 2 визначає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном шляхом введення в дію «законів». Більше того, верховенство права, один з фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей конвенції (рішення у справах «Амюр проти Франції», «Колишній король Греції та інші проти Греції» та «Малама проти Греції»).

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з вимогами ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою, зокрема, забезпечення збереження речових доказів.

У такому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Приймаючи рішення, слідчим суддею зазначених вимог закону дотримано.

Задовольняючи клопотання, внесене в межах кримінального провадження № 0000112 про накладення арешту на грошові кошти ТОВ «СПЕЦДРІЛЛБУД», слідчий суддя дослідив матеріали, додані до клопотання, прийшов до правильного висновку, що з метою недопущення ризиків приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, пересування, передачі, відчуження цього майна, наявні достатні підстави для арешту вказаного в клопотанні грошових коштів.

Вказане майно у даному кримінальному провадженні постановою старшого слідчого СУ ГУНП в Київській області ОСОБА_8 від 04 липня 2022 року визнано речовим доказом (а.с. 69-71), відтак є предметом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 212 КК України.
Слідчий суддя під час розгляду клопотання з`ясував всі обставини, з якими закон пов`язує можливість накладення арешту на майно, перевірив співрозмірність втручання у права та діяльність ТОВ «СПЕЦДРІЛЛБУД» з потребами кримінального провадження.

З огляду на положення ч.ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, майно, яке відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України, повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Арешт майна з підстав передбачених ч.ч. 2, 3 ст. 170 КПК України по суті являє собою форму забезпечення доказів і є самостійною правовою підставою для арешту майна поряд з забезпеченням цивільного позову та конфіскацією майна та, на відміну від двох останніх правових підстав, не вимагає оголошення підозри у кримінальному провадженні і не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна.

Тому, посилання автора апеляційної скарги на те, що слідчим суддею безпідставно накладено арешт на вказане майно, не приймаються до уваги, оскільки арешт на майно накладено з правових підстав, передбачених ч.ч. 2, 3 ст. 170 КПК України.

Колегія суддів погоджується з висновком слідчого судді про необхідність накладення арешту на вказане майно, з метою збереження речових доказів, оскільки прокурором доведені обставини, які підтверджують, що незастосування такого обмеження може призвести до наслідків, які можуть перешкодити досудовому розслідуванню.

Доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, апелянтом не надано та колегією суддів не встановлено.

Посилання захисника на рішення Київського окружного адміністративного суду від 18 травня 2022 року щодо скасування податкових повідомлень-рішень та визнання їх протиправними, не може бути підставою для скасування ухвали слідчого судді про накладення арешту, оскільки воно не набрало законної сили.

Зважаючи на зазначене в сукупності з обставинами кримінального провадження, колегія суддів вважає, що слідчий суддя, накладаючи арешт на майно зазначене у клопотанні прокурора, діяв у спосіб та у межах діючого законодавства, застосував захід забезпечення кримінального провадження на засадах розумності та співмірності.

Істотних порушень вимог КПК України, які б давали підстави для скасування ухвали слідчого судді, по справі не встановлено.

Рішення слідчого судді є законним та обґрунтованим, яке ухвалено на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, що підтверджені достатніми даними, дослідженими судом, а тому апеляційна скарга директора ТОВ «СПЕЦДРІЛЛБУД» - ОСОБА_5 з урахуванням викладених в ній доводами, задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 117, 170, 171, 173, 309, 376, 404, 405, 407, 418, 422 КПК України, колегія суддів, -
ПОСТАНОВИЛА:
Поновити директору ТОВ «СПЕЦДРІЛЛБУД» - ОСОБА_5 строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 13 липня 2022 року.
Ухвалу слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 13 липня 2022 року, - залишити без змін, а апеляційну скаргу директора ТОВ «СПЕЦДРІЛЛБУД» - ОСОБА_5 , - без задоволення.
Ухвала апеляційного суду відповідно до правил, визначених ч. 4 ст. 424 КПК України, є остаточною й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:
ОСОБА_9 ОСОБА_10 ОСОБА_11

Єдиний унікальний № 759/7645/22 Слідчий суддя в 1-ій інстанції: ОСОБА_12

Справа № 11сс/824/3431/2021 Доповідач ОСОБА_1

Категорія ст.170 КПК