Справа № 133/3710/21
Ухвала
Іменем України
05.07.2022р. місто КАЛИНІВКА

Калинівський районний суд Вінницької області у складі: головуючого судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі: прокурора ОСОБА_3 , представника потерпілої ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 , обвинуваченого ОСОБА_6 та його захисника адвоката ОСОБА_7 , розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в місті Калинівка Вінницької області клопотання учасників судового провадження у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000297 від 24.08.2021 року відносно ОСОБА_8 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Калинівського районного суду Вінницької області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000297 від 24.08.2021 року відносно ОСОБА_8 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України, який згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21.12.2021 року, переданий на розгляд судді ОСОБА_9 , який своєю ухвалою від 24.12.2021 року призначив його до розгляду в підготовчому судовому засіданні.

05.07.2022 року, під час підготовчого судового засідання, представник потерпілої особи ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_10 заявив клопотання про залучення до участі у кримінальному провадженні в якості законного представника потерпілої особи її матері ОСОБА_11 .

Розглянувши вказане клопотання, суд прийшов до наступних висновків.

Відповідно до положень статті 59 КПК України, якщо потерпілим є неповнолітня особа або особа, визнана в установленому законом порядку недієздатною чи обмежено дієздатною, до участі в процесуальній дії разом з нею залучається її законний представник. Питання участі законного представника потерпілого у кримінальному провадженні регулюється згідно з положеннями статті 44 цього Кодексу.

Згідно частин 2, 3 статті 44 КПК України, як законні представники можуть бути залучені батьки (усиновлювачі), а в разі їх відсутності - опікуни чи піклувальники особи, інші повнолітні близькі родичі чи члени сім`ї, а також представники органів опіки і піклування, установ і організацій, під опікою чи піклуванням яких перебуває неповнолітній, недієздатний чи обмежено дієздатний. Про залучення законного представника слідчий, прокурор виносить постанову, а слідчий суддя, суд - постановляє ухвалу, копія якої вручається законному представнику.

Як вбачається з матеріалів справи, потерпіла особа ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на момент вчинення даного кримінального правопорушення (24.08.2021 року) мала повних 19 років, тобто була повнолітньою. Будь-яких належних та допустимих доказів, які б свідчили, що ОСОБА_4 в установленому законом порядку була визнана недієздатною чи обмежено дієздатною, матеріали справи не містять.

За вищевказаних обставин, підстав для залучення до участі у кримінальному провадженні в якості законного представника потерпілої ОСОБА_4 , її матері ОСОБА_11 , суд не вбачає, а тому у задоволенні цього клопотання заявнику необхідно відмовити.

Відносно клопотання представника потерпілої особи ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_10 про долучення до матеріалів кримінального провадження документів, перелік яких міститься у додатку до клопотання від 17.02.2022 року № 09-02/14, то з огляду на вимоги кримінального процесуального кодексу, його розгляд необхідно відтермінувати, та здійснити в ході судового розгляду на стадії вирішення питання щодо порядку та обсягу дослідження доказів.

Щодо клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_8 - адвоката ОСОБА_12 про скасування грошового стягнення, накладеного на його підзахисного ухвалою Калинівського районного суду Вінницької області від 14.06.2022 року, розглянувши яке, суд приходить до наступних висновків.

Ухвалою Калинівського районного суду Вінницької області від 14.06.2022 року у справі № 133/3710/21, на обвинуваченого ОСОБА_8 накладено грошове стягнення у розмірі 0,5 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 1240грн.50коп., у зв`язку з невиконанням процесуальних обов`язків, а саме неприбуттям на виклик суду, яке стягнути на користь держави.

Відповідно до пункту 1 частини 7 статті 42 КПК України, обвинувачений зобов`язаний прибути за викликом до суду, а в разі неможливості своєчасного прибуття - заздалегідь повідомити про це.

Із системного аналізу наведеної норми убачається, що беззаперечним обов`язком обвинуваченого є його явка за викликом до суду, а в разі наявності поважних причин неможливості прибути за викликом до суду у визначений час, передбачених статтею 138 КПК України, обвинувачений зобов`язаний заздалегідь про це повідомити суд.

Згідно статті 139 КПК України, якщо обвинувачений, який був у встановленому цим Кодексом порядку викликаний (зокрема, наявне підтвердження отримання ним повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом) не з`явився без поважних причин або не повідомив про причини свого неприбуття, на нього накладається грошове стягнення у розмірі від 0,5 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб - у випадку не прибуття на виклик слідчого судді, суду.

У частині 1 статті 147 КПК України передбачено, що особа, на яку було накладено грошове стягнення та яка не була присутня під час розгляду цього питання судом, має право подати клопотання про скасування ухвали про накладення на неї грошового стягнення. Клопотання подається суду, який виніс ухвалу про накладення грошового стягнення.

Разом із тим, у частині 3 статті 147 КПК України законодавцем закріплено обов`язок суду, у разі встановлення факту безпідставності накладення грошового стягнення на особу - скасувати ухвалу про накладення такого стягнення.

Статтею 22 КПК визначено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Як на підставу для скасування грошового стягнення заявник посилається на те, що обвинувачений ОСОБА_8 не з`явився у судове засідання, призначене на 14.06.2022 року, з поважних причин, оскільки перебував на амбулаторному лікуванні, що підтверджується випискою із медичної карти амбулаторного хворого, виданою ТОВ «Дім Медицини».

Разом із цим, поважними причинами неприбуття особи на виклик згідно положень статті 138 КПК України, є: 1) затримання, тримання під вартою або відбування покарання; 2) обмеження свободи пересування внаслідок дії закону або судового рішення; 3) обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини); 4) відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження, подорожі тощо; 5) тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад; 6) смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю; 7) несвоєчасне одержання повістки про виклик; 8) інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють з`явлення особи на виклик.

Отже, законодавцем у пункті 5 частини 1 статті 138 КПК України, чітко передбачено можливість неприбуття за викликом суду, що пов`язано саме із тяжкою хворобою або перебування у закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням, за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад.

КПК України, так само як інші нормативно-правові акти не містять визначення поняття «тяжка хвороба». З огляду на це, поняття «тяжка хвороба», зокрема, в оцінці поважності неявки особи за викликом суду належить розглядати як оціночне, що зумовлює його конкретизацію у кожному індивідуально визначеному випадку.

У пункті 1.1 Узагальнення судової практики Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про практику вирішення слідчими суддями питань, пов`язаних із слідчими (розшуковими) діями» від 03.06.2016 року зазначено, що тяжка хвороба - це фізичний стан особи, в якому вона перебуває тривалий час, внаслідок чого виникає імовірність того, що на час судового розгляду кримінального провадження вона може бути неспроможною брати участь у судовому засіданні.

У контексті викладеного можна дійти висновку, що визначення хвороби як тяжкої залежить від того, чи перешкоджає вона прибуттю особи на виклик до уповноваженої особи або суду, тобто чи наявна у особи фізична можливість з`явитись за викликом та брати участь у проведенні слідчих чи процесуальних дій.

Із наданих захисником документів випливає, що ОСОБА_8 у період часу з 07.06.2022 року по 20.06.2022 року проходив лікування в амбулаторному режимі.

Відповідно до роз`яснення Національної служби здоров`я України від 20.03.2021 року, амбулаторна спеціалізована медична допомога - це допомога, яку пацієнт отримує без госпіталізації до лікарні. Це консультації від таких лікарів як, наприклад, хірург, офтальмолог, травматолог, ЛОР, а також проведення ними лікувальних процедур, або малих хірургічних втручань, досліджень та обстежень. Всі ці послуги пацієнт отримує або в амбулаторно-поліклінічних умовах, або на умовах денного стаціонару.

Відтак, хвороба ОСОБА_8 не є тяжкою в розумінні статті 138 КПК України, так як він має можливість залишити заклад охорони здоров`я і спроможний брати участь в судових засіданнях.

Враховуючи вищевикладене, проходження ОСОБА_8 лікування у період з 07.06.2022 року по 20.06.2022 року, в амбулаторному режимі, не належить до випадків перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням та неможливістю тимчасово залишити цей заклад, а тому суд доходить висновку, що неявка обвинуваченого ОСОБА_8 за викликом суду 14.06.2022 року була здійсненна з неповажних причин. Тому ухвала суду від 14.06.2022 року про накладення на нього грошового стягнення скасуванню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 314-316 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання представника потерпілої особи ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_10 про залучення до участі у даному кримінальному провадженні в якості законного представника потерпілої особи її матері ОСОБА_11 залишити без задоволення.

Розгляд клопотання представника потерпілої особи ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_10 про долучення до матеріалів кримінального провадження документів, перелік яких міститься у додатку до клопотання від 17.02.2022 року № 09-02/14 відтермінувати, здійснивши його розгляд в ході судового розгляду на стадії вирішення питання щодо порядку та обсягу дослідження доказів.

Клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_8 адвоката ОСОБА_12 про скасування грошового стягнення, накладеного на його підзахисного ухвалою Калинівського районного суду Вінницької області від 14.06.2022 року залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя