У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 вересня 2022 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві клопотання слідчого ГСУ СБ України ОСОБА_6 , поданого у кримінальному провадженні № 0000407 від 04 серпня 2022 року, про тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 114-2 КК України

У С Т А Н О В И В:

У провадженні Головного слідчого управління Служби безпеки України здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000407 від 04 серпня 2022 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 114-2 КК України.

08 вересня 2022 року о 19 год. 00 хв. ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

09 вересня 2022 року ОСОБА_4 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 114-2 КК України, у якому зазначено, що влітку 2021 року, точна дата досудовим розслідуванням не встановлена, громадянка України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , під час перетину лінії розмежування через КПВВ «Станиця Луганська» Луганської області, вступила в злочинну змову з невстановленою досудовим розслідуванням особою на ім`я « ОСОБА_7 », та розуміючи, що вказана особа є представником Російської Федерації, її незаконних збройних формувань, які діють на тимчасово окупованій території України, погодилася надавати останньому інформацію про суспільну та політичну ситуацію в Україні, переміщення, рух та розташування Збройних Сил України та інших військових формувань.

При цьому, ОСОБА_4 , на виконання свого злочинного умислу, надала особі на ім`я « ОСОБА_7 » свій номер мобільного телефону НОМЕР_1 .

В подальшому, у період з літа 2021 року по квітень 2022 року ОСОБА_4 , спілкувалася з особою на ім`я « ОСОБА_7 » щодо суспільної та політичної ситуації в Україні шляхом надсилання повідомлень у додатку «Telegram» зі свого мобільного телефону Redmi Note 7 з акаунту « ОСОБА_8 » з номером НОМЕР_1 в акаунт « ІНФОРМАЦІЯ_3 » особи на ім`я « ОСОБА_9 ».

Після чого, у квітні 2022 року, точний час досудовим розслідуванням не встановлено, ОСОБА_4 , перебуваючи у м. Харків, у вказаний спосіб через додаток «Telegram», під час спілкування з особою на ім`я « ОСОБА_7 », розуміючи, що останній є представником Російської Федерації, її незаконних збройних формувань, які діють на тимчасово окупованій території України, вирішила зібрати та надавати йому інформації щодо переміщення, рух та розташування Збройних Сил України та інших утворених відповідно до законів України військових формувань, яка не розміщувалася у відкритому доступі Генеральним штабом Збройних Сил України, Міністерством оборони України або іншими уповноваженими державними органами.

Так, у період часу з квітня 2022 року по вересень 2022 року, точний час досудовим розслідуванням не встановлено, ОСОБА_4 , перебуваючи у м. Харків, на виконання свого злочинного умислу, направленого на надання інформації про розташування Збройних Сил України представникам Російської Федерації та іншим незаконним збройним формуванням, зібрала та передала інформацію щодо пересування військової техніки та місць розташування блокпостів у АДРЕСА_1 , а саме блокпостів в районі АДРЕСА_2 , в районі перетину АДРЕСА_3 і АДРЕСА_4 , в районі перехрестя на АДРЕСА_3 , проспекті Льва Ландау і АДРЕСА_5 , в районі АДРЕСА_3 і АДРЕСА_4 , в районі АДРЕСА_6 .

Зокрема, ОСОБА_4 підозрюється в тому, що вона у період з квітня 2022 року по вересень 2022 року, знаходячись у м. Харків, на виконання свого злочинного умислу, направленого на поширенні інформації про переміщення, рух та розташування Збройних Сил України та інших утворених відповідно до законів України військових формувань, яка не розміщувалася у відкритому доступі Генеральним штабом Збройних Сил України, Міністерством оборони України або іншими уповноваженими державними органами, представникам Російської Федерації та інших незаконних збройних формувань, надала особі на ім`я « ОСОБА_7 » інформацію про розміщення блокпостів в м. Харкові в районі АДРЕСА_2 , в районі перетину АДРЕСА_3 і АДРЕСА_4 , в районі перехрестя на АДРЕСА_3 , проспекті Льва Ландау і АДРЕСА_5 , в районі вулиці Героїв Праці і АДРЕСА_4 , в районі АДРЕСА_6 .

Наявність підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого правопорушення обґрунтована процесуальними документами та письмовими доказами, долученими до клопотання.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав в повному обсязі та просив його задовольнити з підстав у ньому наведених.

Підозрювана ОСОБА_4 та її захисник адвокат ОСОБА_5 заперечували проти клопотання та застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на необґрунтованість пред`явленої ОСОБА_4 . Крім того, зазначили, що обрання більш м`якого запобіжного заходу зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної, а у разі застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначити мінімальний розмір застави.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали справи, вислухавши прокурора, захисника та підозрювану приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню виходячи з наступних підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, вважати, що підозрюваний, може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Суд враховує вимоги ст. 177 КПК України, а саме те, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Згідно ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється є однією з обставин, що враховуються при обранні запобіжного заходу.

Також суд враховує вимоги ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, фактичні обставини справи, особу підозрюваного та характер висунутого обвинувачення, тяжкість можливого покарання в їх взаємозв`язку з можливими ризиками у справі.

Дослідивши надані матеріали слідчий суддя бере до уваги документи, що підтверджують причетність ОСОБА_4 до злочинної діяльності, яка полягає у тому що, вона умисно надала особі на ім`я « ОСОБА_7 » інформацію про розміщення блокпостів в м. Харкові в районі вул. Достоєвського, в районі перетину вулиць Гагаріна і АДРЕСА_4 , в районі перехрестя на АДРЕСА_3 , проспекті Льва Ландау і АДРЕСА_5 , в районі вулиці Героїв Праці і АДРЕСА_4 .

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року № 3477-IV, передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

В рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук та Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Вказана позиція відображена, зокрема й в рішенні Суду від 30 серпня 1990 року у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства».

У матеріалах клопотання достатньо наявних даних, які указують на факти, що ОСОБА_4 могла вчинити вказане правопорушення і такі є переконливим для суду.

Оскільки на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду по суті, а саме питань, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, то слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів лише визначає, що причетність ОСОБА_4 до вчинення кримінального правопорушення, підозра у якому їй повідомлена, є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього такого обмежувального заходу, як тримання під вартою.

На стадії досудового розслідування слідчий суддя наділений лише повноваженнями на перевірку обґрунтованості підозри, яка за своїм змістом до процедури висунення обвинувачення в порядку, передбаченому КПК України, на стадії досудового розслідування є обґрунтованим припущенням про вчинення особою кримінального правопорушення, повідомлення про яке складається на певному етапі досудового розслідування, коли є підстави для формулювання підозри (ч. 1 ст. 276 КПК України). Повідомлення про підозру персоніфікує кримінальне провадження, є юридичним фактом, що породжує виникнення кримінальних процесуальних правовідносин, та етапом, з якого починає реалізовуватися кримінальна відповідальність.

З наведених обставин, проводячи оцінку наданих суду матеріалів, доводів учасників процесу, слідчий суддя вважає, що підозра є обґрунтованою, і доводи сторони захисту такої обґрунтованості не спростовують.

При вирішенні питання про ризики, слідчий суддя враховує те, що ОСОБА_4 раніше не судима, офіційно працевлаштована, має постійне місце проживання, інкриміноване правопорушення вчинила в умовах воєнного стану.

У той же час, ОСОБА_4 , як зазначено вище, інкримінуються вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 114-2 КК України, тобто остання підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який санкцією статті передбачене покарання у виді позбавлення волі від восьми до дванадцяти років, а тому, з урахуванням її характеризуючих обставин слідчий суддя вважає, що застосувавши до ОСОБА_4 більш м`який запобіжний захід, він може вчинити спроби щодо переховування від органів досудового розслідування та/або суду.

Також ґрунтуються на матеріалах клопотання і доводи сторони обвинувачення про наявність ризику знищення, сховання або спотворення речей та документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, оскільки на даний час досудове розслідування у даному кримінальному провадженні перебуває на початковій стадії, а відтак ОСОБА_4 може знищити, сховати, або спотворити речі та документи, які на даній стадії органом досудового розслідування не встановлені.

Слідчий суддя також вважає, про високу ймовірність існування ризику незаконного впливу на свідків у цьому ж кримінальному провадженні з метою безпідставної зміни, або відмови їх від раніше наданих показань.

Відтак, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати відносно підозрюваної ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 59 днів, в межах строку досудового розслідування.

Крім того, у відповідності до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Так, під час розгляду даного клопотання слідчому судді не надані належні обґрунтування того, що підстави для застосування до підозрюваної ОСОБА_4 альтернативного запобіжного заходу у вигляду застави відсутні.

Згідно п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Тому, з урахуванням обставин кримінального провадження, особи підозрюваної, яка є переселенкою з тимчасово окупованої території, вважаю за необхідне визначити розмір застави у вигляді 100 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 248100 гривень.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 183 КПК України, суддя

У Х В А Л И В:

Застосувати щодо підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, яка народилася у м. Луганськ, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 59 (п`ятдесят дев`ять) днів, в межах строків досудового розслідування, тобто до 06 листопада 2022 року, включно.

Визначити розмір застави у вигляді 100 (ста) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 248100 (двісті сорок вісім тисяч сто) гривень, у разі внесення якої звільнити ОСОБА_4 з-під варти, та покласти на підозрювану ОСОБА_4 обов`язки, передбачені ст.194 КПК України, а саме:

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду за кожною вимогою;

- не відлучатися за межі населеного пункту, де вона проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_4 , що в разі не виконання покладених на неї обов`язків, до неї може бути застосовано більш жорсткий запобіжний захід і накладено грошове стягнення.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, її захисником протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_1