Справа № 182/2370/22
Провадження № 1-кс/0182/619/2022
У Х В А Л А
Іменем України
27.06.2022 року м. Нікополь

Слідчий суддя Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області, ОСОБА_1 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_2 , погоджене прокурором Нікопольської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про накладення арешту у кримінальному провадженні №0000574, -

В С Т А Н О В И В:

Старший слідчий СВ Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_2 звернувся до суду з клопотанням, погодженим прокурором Нікопольської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про накладення арешту на автомобіль "ВАЗ" модель «211540-120-22» д.н.з. НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , власником якого згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з метою збереження речових доказів.

В клопотанні зазначено, що 30.05.2022 року до ЧЧ НРУП ГУНП в Дніпропетровській області надійшла заява від ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що 28.05.2022 військовослужбовці РФ зайшли до його домоволодіння за адресою АДРЕСА_1 , яке знаходиться на тимчасово окупованій території, де проникли до приміщення гаражу, пошкодивши двері та замок. Після чого, продовжуючи злочині дії, порушуючи закони та звичаї ведення війни, передбачені міжнародними договорами, викрали належний ОСОБА_4 автомобіль "ВАЗ" модель «211540-120-22» д.н.з. НОМЕР_1 .
30.05.2022 року за даним фактом розпочато кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудового розслідування за №0000574 за правовою кваліфікацією ч.1 ст. 438 КК України.

Слідчий суддя, перевіривши матеріали клопотання та додані до нього матеріали прийшов до наступного.
При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного, обґрунтованого та справедливого рішення, слідчий суддя, відповідно до вимог ст.94 КПК України, ст.132 КПК України, ст.173 КПК України повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації; наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; розумність та співмірність обмеження прав власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, власника майна, третіх осіб.
Відповідні дані повинні міститися і у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки згідно ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.
Згідно з ч.2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1)збереження речових доказів; 2)спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно до ч. 2, ч. 3, ч. 4 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого про арешт майна повинно бути зазначено: підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
У рішенні Європейського суду з прав людини від 07.06.2007 р. у справі "Смирнов проти Росії" було висловлено правову позицію про те, що при вирішенні питання про можливість утримання державою речових доказів належить забезпечувати справедливу рівновагу між, з одного боку, суспільним інтересом та правомірною метою, а з іншого боку - вимогами охорони фундаментальних прав особи. Для утримання речей державою у кожному випадку має існувати очевидна істотна причина.
З тексту клопотання вбачається, що воно складається з викладення скороченого змісту фактичних обставин кримінального правопорушення (фабули), встановлених органом досудового розслідування з показів свідка ОСОБА_5 та посилання на положення 170 КПК України без належного обґрунтування співвідношення вказаних положень процесуального закону з фактичними обставинами даного кримінального провадження. Потерпіла особа у кримінальному провадженні не визначена і не залучена. Цивільний позов не заявлено, а якщо заявлено, то такі відомості в клопотанні відсутні.
Ухвалою слідчого судді від 15.06.2022 р. клопотання про арешт майна у кримінальному провадженні №0000574 повернуто прокурору, для усунення недоліків протягом 72 годин, яка згідно розписки отримана прокурором 15.06.2022 р.. Так, до теперішнього часу прокурор не звертався з клопотанням після усунення недоліків, а строк їх усунення скінчився 18.06.2022 р. В зв`язку з чим слідчий суддя вважає за необхідне відмовити в задоволенні клопотання слідчого.
Керуючись ст.ст.170-173,309 КПК України, -
У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання старшого слідчого СВ Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_2 , погоджене прокурором Нікопольської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про накладення арешту у кримінальному провадженні №0000574 - відмовити.
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1