Ухвала
Іменем України

15 вересня 2022 року

Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

при секретареві ОСОБА_2

за участю сторін: прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у смт. Слобожанське обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000366 відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився у м.Цілиноград Казахстана, громадянина України, з незакінченою початковою освітою,

обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 15, ч.1 ст.115 КК України,

встановив:

14 вересня 2022 року на розгляд Дніпропетровського районного суду надійшов обвинувальний акт від 13 вересня 2022 року (з додатками) у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000366 від 23 липня 2022 року, відносно ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення.

Цього ж дня ухвалою головуючого судді обвинувальний акт призначений у підготовче засідання.

У підготовчому судовому засіданні прокурор вважала, що обвинувальний акт відповідає вимогам ст.291 КПК України та підлягає призначенню до судового розгляду. Крім того, заявила письмове клопотання про обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів. Клопотання обґрунтовує наявністю ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, які були встановлені під час досудового розслідування та на даний час не змінилися.

Потерпіла надала заяву про проведення підготовчого судового розгляду без її участі. Підтримали клопотання прокурора про обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Захисник не заперечував проти призначення справи до судового розгляду. Щодо обрання його підзахисному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечував, та вважав, що клопотання сторони обвинувачення є необґрунтованим. Ризики вказані прокурор не підтвердженні, його підзахисний не має наміру переховуватись від органів слідства, суду та впливати на потерпілих та свідків. Прокурором не вказано які саме речі та документи обвинувачений може спотворити та знищити, тому як обвинувальний акт вже направлений до суду і докази всі зібрані. А тому просив застосувати більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту із застосуванням електронного засобу контролю.

Обвинувачений підтримав позицію свого захисника. Інших самостійних клопотань не мав.

Вислухавши думку учасників підготовчого засідання, дослідивши обвинувальний акт (з додатками) та обсудивши клопотання прокурора, суд встановив наступне.

За відсутності обмежень, передбачених ч.2 ст.27 КПК України, суд приходить до висновку про необхідність призначення обвинувального акту до судового розгляду у відкритому судовому засіданні за участю сторін, у відповідності до ч. 1 ст. 31, п. 5 ч. 3 ст. 314 КПК України з викликом зазначених прокурором осіб, так як обвинувальний акт відповідає вимогам ст. 291 КПК України, справа підсудна Дніпропетровському районному суду Дніпропетровської області, підстав для її закриття або зупинення не має, та не має підстав для його повернення прокурору.

Відповідно до ч.3 ст.315 КПК України під час підготовчого засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право своєю ухвалою обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, у тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Частиною 1 статті 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання… обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів дізнання та/або суду; 2)знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого… обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному проваджені; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому… обвинувачується.

Частина друга цієї статті передбачає, що підставою запобіжного заходу є наявність… ризиків, які дають достатні підстави… суду вважати, що… обвинувачений… може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

За приписом ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, суд зобов`язаний у сукупності оцінити обставини, у тому числі: тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання її винуватою у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона… обвинувачується; вік та стан здоров`я… обвинуваченого; репутацію… обвинуваченого, наявність у нього судимостей.

Судом установлено, що під час досудового розслідування слідчим суддею були встановлені ризики, передбачені ч.1 ст.177 КПК України, та ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк якого спливає 20 вересня 2022 року.

Наразі, виходячи з мети і підстав застосування заходів забезпечення кримінального провадження, враховуючи, що судове провадження з об`єктивних причин не може бути розпочато до спливу цього строку, суд вважає реальною наявність існування ризиків, перелічених прокурором, які на даний час не змінилися та не дозволяють застосувати альтернативні (інші) види запобіжних заходів, оскільки ступінь цих ризиків, з урахуванням обставин висунутого обвинувачення і суворості покарання, яке загрожує обвинуваченому у разі доведеності його вини за вчинення особливо тяжкого злочину, наслідком якого стали тяжкі тілесні ушкодження людини, є достатніми для обрання ОСОБА_4 у підготовчому засіданні аналогічного запобіжного заходу ще на 60 днів.

Між тим, відповідно до ч.3 ст.183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим Кодексом.

При цьому, відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: 1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; 2) щодо злочину, який спричинив загибель людини; 3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.

Враховуючи, склад злочину у якому обвинувачується ОСОБА_4 , суд заставу не визначає.

У зв`язку з цим клопотання прокурора підлягає задоволенню, а клопотання сторони захисту суд залишає без задоволення.

Керуючись ст.ст. 177, 291, 314-316, 369 КПК України, суд -

ухвалив:

Обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000366 відносно ОСОБА_4 за обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.3 ст.15, ч.1 ст.115 КК України, призначити до судового розгляду у відкритому судовому засіданні о 12 годині 06 жовтня 2022 року. Резервним днем визначити 24 жовтня 2022 року о 12 годині.

Клопотання прокурора ОСОБА_4 про обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Обрати обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 13 листопада 2022 року.

Судове засідання провести за участю прокурора, обвинуваченого його захисника і потерпілої.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, захиснику і прокурору, направити начальнику ДУ «Дніпровська УВП (№ 4)».

Ухвала в частині обрання запобіжного заходу може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення через Дніпропетровський районний суд.

Суддя ОСОБА_1