Справа № 509/2446/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 вересня 2022 року Овідіопольський районний суд Одеської області у складі:
головуючого судді ОСОБА_1
секретар ОСОБА_2
за участю прокурора ОСОБА_3
захисника ОСОБА_4
захисника ОСОБА_5
обвинувачені: ОСОБА_6 , ОСОБА_7

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в смт Овідіополь, в режимі відеоконференції з ДУ «Одеський слідчий ізолятор», матеріали кримінального провадження за №0000242 від 13.05.2022 з обвинувальним актом Чорноморської окружної прокуратури Одеської області, яким:

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Одеса, громадянин України, має середню освіту, офіційно не працевлаштований, не одружений, не має на утриманні малолітніх дітей, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , та проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимий,-
обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України,-
ВСТАНОВИВ:
06 липня 2022 року до Овідіопольського районного суду Одеської області надійшов обвинувальний акт Чорноморської окружної прокуратури Одеської області у кримінальному провадженні, який внесений 13.05.2022 року до ЄРДР за №0000242 за обвинуваченням ОСОБА_6 , ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 186 та ст. 128 КК України.
Ухвалою Овідіопольського районного суду Одеської області від 11.07.2022 року відносно ОСОБА_7 , обрана міра запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком до 09.09.2022 року.

Ухвалою Овідіопольського районного суду Одеської області від 11.07.2022 року проведення засідання призначене в режимі відеоконференції з ДУ «Одеський слідчий ізолятор».
06.09.2022 року прокурор подав до Овідіопольського районного суду Одеської області клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо обвинуваченого ОСОБА_7 строком на 60 діб, мотивуючи це тим, що ОСОБА_7 обґрунтовано обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, та встановлена наявність ризиків, які дають підстави вважати про необхідність застосування до обвинуваченого ОСОБА_7 саме запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а також унеможливлюють застосування до нього більш м`якого запобіжного заходу під час судового розгляду справи, а саме: переховуватися від суду, так як він вчинив тяжкий злочин, та розуміючи тяжкість покарання, яке загрожує обвинуваченому, останній може переховуватися від суду, враховуючи, що він не має міцних соціальних зв`язків; незаконно впливати на потерпілу та свідків; вчинити новий злочин для приховування попереднього, а також продовжити вчиняти корисливі умисні злочини, адже він офіційно не працевлаштований, не має офіційного джерела доходу.
06.09.2022 від захисника ОСОБА_5 надійшло клопотання про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт, в якому вона просила суд запобіжний захід ОСОБА_7 у вигляді тримання під вартою, обраний ухвалою Овідіопольського районного суду Одеської області від 11 липня 2022 року, змінити на запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, поклавши на підозрюваного обов`язки строком на 2 місяці, передбачені ч.5 ст. 194 КПК України: 1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду у розумні строки; 2) не відлучатись за межі населеного пункту, в якому проживає, без дозволу слідчого, прокурора та суду; 3) утримуватись від спілкування зі свідками, потерпілими та іншими підозрюваними у даному кримінальному провадженні; 4) не відлучатись без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді з місця проживання за адресою: АДРЕСА_2 . Звільнити ОСОБА_7 з-під варти, у зв`язку з тим, що ймовірність втечі не може оцінюватися лише на основі покарання, ОСОБА_7 раніше до кримінальної відповідальності не притягався, у нього наявна родина, необгрунтованим обвинуваченням, вказавши про неспівмірність визначеного розміру застави у розмірі 91000 грн.

Прокурор у судовому засіданні своє клопотання підтримав, заперечив проти клопотання захисника про зміну запобіжного заходу на цілодобовий домашній арешт.

Обвинувачений та його захисник проти задоволення клопотання прокурора заперечували, захисник просив змінити запобіжний захід на цілодобовий домашній арешт.

Дослідивши наявні матеріали, заслухавши пояснення учасників процесу, суд дійшов до наступного висновку.

Згідно з ч. 3 ст. 331 КПК України, незалежно від наявності клопотань, суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до сплив у двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та направляється уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність обрання запобіжних заходів є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому, зазначено, що не безпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватись суворістю можливого покарання, сукупністю даних про матеріальний та соціальний стан особи, її зв`язки з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 КПК України.
Судом встановлено продовження існування ризиків, які дають достатні підстави вважати, що обвинувачений може переховуватися від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, однак, суд не вважає таким, що знайшов своє підтвердження ризик щодо можливості впливу на свідків та потерпілу.

Виходячи з наведеного, враховуючи наявність ризиків, зазначених ст. 177 КПК України, суд вважає за необхідне продовжити у відношенні обвинуваченого ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, оскільки скасування або зміна цього запобіжного заходу на більш м`який, з урахуванням особи обвинуваченого, не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
При цьому, як на підставу відмови у задоволенні клопотання прокурора та задоволення клопотання захисника про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт, суд не може взяти до уваги посилання захисника на те, що його підзахисний раніше до кримінальної відповідальності не притягався, у нього наявна родина, оскільки наведене не може достеменно свідчити про нівелювання встановлених судом ризиків.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Враховуючи обставини кримінального правопорушення, тяжкість покарання, яке загрожує обвинуваченому, у випадку визнання його винуватим у його вчиненні, встановлені у судовому засіданні ризики, передбачені ст. 177 КПК України, посилання захисника на неспівмірність визначеного розміру застави у розмірі 91000 грн., суд приходить до висновку про необхідність застосування застави у розмірі 25 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 65000 грн., оскільки саме вказаний розмір застави здатний стримувати протиправну поведінку обвинуваченого, під загрозою звернення застави в дохід держави, та забезпечить виконання покладених на нього процесуальних обов`язків, у випадку її внесення.
Керуючись ст. ст. 177, 183, 193, 194, 331, 376 КПК України, суд,-
УХВАЛИВ:
У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт відмовити.
Клопотання прокурора Чорноморської окружної прокуратури про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо обвинуваченого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 60 діб - задовольнити.
Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_7 на 60 діб - до 05.11.2022 року в Державній установі «Одеський слідчій ізолятор №21».
Встановити ОСОБА_7 заставу в розмірі 25 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 65000 (шістдесят п`ять тисяч) гривень.
Роз`яснити обвинуваченому або заставодавцю, що вони мають право в будь-якій момент внести заставу.
У разі внесення застави покласти на ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання та покласти обов`язки:
- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду;
- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований та/або проживає без дозволу слідчого, прокурора і суду;
- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця реєстрації, проживання та роботи, контактних номерів телефону;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;
- утримуватися від спілкування зі свідками у вказаному кримінальному проваджені.
Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_7 , що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.
Контроль за виконанням даного запобіжного заходу покласти на Чорноморську окружну прокуратуру Одеської області.
Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Повний текст ухвали складено та проголошено 07.09.2022 року о 09:50.

Суддя: ОСОБА_1