Справа № 991/3761/21
Провадження 1-кп/991/27/21
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

24 травня 2022 року м. Київ

Вищий антикорупційний суд колегією суддів у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

секретар судового засідання ОСОБА_4 ,

за участі:

прокурора ОСОБА_5 ,

захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

Представника потерпілого

ПАТ «Національна акціонерна

компанія «Нафтогаз України» ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження внесене до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань за № 0001208 від 26 грудня 2019 року за обвинуваченням ОСОБА_9 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 28, ч. 2 ст. 366, ч. 3 ст. 209 КК України,

В С Т А Н О В И В:

1. Історія провадження
На розгляді Вищого антикорупційного суду перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_9 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 28, ч. 2 ст. 366, ч. 3 ст. 209 КК України.

26 квітня 2022 року обвинувачений ОСОБА_9 будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду кримінального провадження у судове засідання не з`явився. Через відділ діловодства та документообігу суду надав клопотання про відкладення судового засідання на іншу дату після закінчення воєнного стану. Судове засідання було відкладено на 24 травня 2022 року.

24 травня 2022 року обвинувачений ОСОБА_9 будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду кримінального провадження у судове засідання не з`явився. Через відділ діловодства та документообігу суду надав клопотання про відкладення судового засідання на іншу дату після закінчення воєнного стану.

З огляду на двічі поспіль неявку обвинуваченого до суду прокурором ОСОБА_5 у судовому засіданні заявлено клопотання про здійснення приводу обвинуваченого ОСОБА_9 .

2. Позиції учасників судового провадження
Захисники ОСОБА_6 та ОСОБА_7 проти застосування приводу ОСОБА_9 заперечували зазначили, що неявка ОСОБА_9 у судове засідання зумовлена побоюванням останнього за життя та здоров`я через бойові дії які відбуваються на території України, а проведення судового засідання в режимі відеоконференції вбачали не можливим через поганий зв`язок, вважали привід ОСОБА_9 передчасним та просили відкласти розгляд кримінального провадження на іншу дату.

Представник ТзОВ «Енергія-Новий Розділ», ТзОВ НВП «Енергія-Новояворівськ» ОСОБА_8 підтримала клопотання прокурора про здійснення приводу ОСОБА_9 .

3. Оцінка та мотиви суду
Вислухавши думки учасників кримінального провадження, суд приходить до висновку про задоволення клопотання прокурора про здійснення приводу обвинуваченого ОСОБА_9 та призначення відеоконференції виходячи з наступного.

3.1 Щодо здійснення приводу
Згідно зі ст. 2 КПК України, одним із завдань кримінального провадження є забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до вимог ч. 5 і 6 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. У випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 28 КПК України, під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень. Проведення судового провадження в розумні строки забезпечує суд.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 7 ст. 42 КПК України підозрюваний, обвинувачений зобов`язаний прибути за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, а в разі неможливості прибути за викликом у призначений строк - заздалегідь повідомити про це зазначених осіб».

Відповідно до вимог ч. 1 та п. 1 ч. 2 ст. 322 КПК України: «Судовий розгляд відбувається безперервно, крім часу, призначеного для відпочинку. Не вважаються порушенням безперервності судового розгляду випадки відкладення судового засідання внаслідок: 1) неприбуття сторони або інших учасників кримінального провадження».

З матеріалів справи вбачається, що, зокрема, у чергове призначене на 26 квітня 2022 року судове засідання не з`явився обвинувачений ОСОБА_9 надавши клопотання в якому просив відкласти розгляд справи на іншу дату після закінчення воєнного стану.

На підтвердження поважності причин неприбуття в судове засідання ОСОБА_9 жодного документу не надав.

Судове засідання 26 квітня 2022 року було відкладено на 24 травня 2022 року. Про час та дату проведення чергового судового засідання обвинувачений ОСОБА_9 був повідомлений належним чином.

24 травня 2022 року від обвинуваченого ОСОБА_9 через електронну адресу суду надійшло клопотання про відкладення розгляду справи на іншу дату після закінчення воєнного стану.

В обґрунтування клопотання ОСОБА_9 зазначив, що Указом Президента України на даний час в Україні введено військовий стан, фактично уся територія держави піддається потужним, як з повітря так і наземним ракетним ударам, що в свою чергу є реальною загрозою для його життя.
На підтвердження поважності причин неприбуття в судове засідання ОСОБА_9 жодного документу не надав.

Між тим, відповідно до ч. 1 ст.138 КПК України, поважною причиною неприбуття особи на виклик є затримання, тримання під вартою або відбування покарання; обмеження свободи пересування внаслідок дії закону або судового рішення; обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини); відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження, подорожі тощо; тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад; смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю; несвоєчасне одержання повістки про виклик; інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють з`явлення особи на виклик.

Тобто, для визнання поважною причини неприбуття в судове засідання відповідною особою мають бути надані документальні підтвердження щодо перешкоджання її прибуття до приміщення суду.

Однак, ні обвинуваченим ОСОБА_9 , ні його захисниками ОСОБА_6 та ОСОБА_7 документальних підтверджень поважності причини неприбуття ОСОБА_9 до суду 24 травня 2022 року, актуальних станом на цю дату, не надано.

Враховуючи, що обвинувачений, хоч і повідомив суд про неявку до суду, але не виконав покладений на нього обов`язок підтвердити її належним чином з урахуванням приписів ч. 1 ст. 138 КПК України, суд уважає, що ОСОБА_9 не прибув в судове засідання 24 травня 2022 року без поважної причини.

Таким чином, наявні підстави для застосування до обвинуваченого визначених ст. 323 КПК України заходів забезпечення кримінального провадження, пов`язаних із неприбуттям особи в судове засідання без поважних причин.

У зв`язку з безпрецедентною військовою агресією російської федерації проти України Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 в Україні введений воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Цей Указ затверджений Законом України від 24.02.2022 № 2402-ІХ.

Указом Президента України від 14.03.2022 № 133/2022 в Україні продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб. Цей Указ затверджений Законом України від 15.03.2022 № 2119-ІХ.

У подальшому Указом Президента України від 18 квітня 2022 року № 259/2022 в Україні продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб. Цей Указ затверджений Законом України від 21 квітня 2022 року № 2212-ІХ.

Надалі Указом Президента України від 17 травня 2022 року № 341/2022 в Україні продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб. Цей Указ затверджений Законом України від 22 травня 2022 року № 2263-ІХ.

Відповідно до вимог ч. 1 і 2 ст. 12-2 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.

Згідно з ч. 1-3 ст. 26 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. На цій території діють суди, створені відповідно до Конституції України. Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється. У разі неможливості здійснювати правосуддя судами, які діють на території, на якій введено воєнний стан, законами України може бути змінена територіальна підсудність судових справ, що розглядаються в цих судах, або в установленому законом порядку змінено місцезнаходження судів.

Вищий антикорупційний суд здійснює правосуддя в безперебійному режимі при умовах відсутності загрози життю та здоров`ю учасників справи, виходячи з поточної обстановки у регіоні.

Збройні Сили України гідно захищають територію України, зокрема, і її столицю місто Київ. При цьому від офіційних представників Збройних Сил України заяв про існування реальних ризиків проведення найближчим часом повномасштабних бойових дій у середмісті Києва, що створює безпосередню небезпеку життю та здоров`ю осіб, не було.
При цьому, з загальновідомих джерел відомо, що і ситуація у Львівському регіоні також стабільна та контрольована, загострень немає, всі служби та організації, які забезпечують життєдіяльність міста, залишаються на місці та виконують свої обов`язки.

Рада суддів України в своїх рекомендаціях від 02 березня 2022 року зазначила, що судам в умовах воєнного стану по можливості відкладати розгляд справ (за винятком невідкладних судових розглядів) та знімати їх з розгляду, зважати на те, що велика кількість учасників судових процесів не завжди мають змогу подати заяву про відкладення розгляду справи через задіяння до функціонування критичної інфраструктури, вступ до лав Збройних сил України, територіальної оборони, добровольчих воєнних формувань та інших форм протидії збройної агресії проти України, або не можуть прибути в суд у зв`язку з небезпекою для життя.

Виходячи з того, що воєнних подій на території Львівської області та м. Києва нині не має, та необхідності дотримання загальних засад кримінального провадження суд не вбачає підстав відкладати розгляд кримінального провадження, а тим більше знімати його з розгляду.

При цьому суд враховує, що будь-яка особа в умовах воєнного стану, перш за все, має дбати про особисту безпеку. Зважаючи на це, обвинувачений не позбавлений правом реалізувати передбачену законом можливість заявити клопотання про здійснення судового провадження в режимі відеоконференції шляхом трансляції з іншого суду на території України, який учасник визначить для себе як більш безпечний, ніж приміщення Вищого антикорупційного суду в м. Києві.

Відповідно до ч. 1 ст. 323 КПК України, якщо обвинувачений, до якого не застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, не прибув за викликом у судове засідання, суд відкладає судовий розгляд, призначає дату нового засідання і вживає заходів для забезпечення його прибуття до суду. Суд також має право постановити ухвалу про привід обвинуваченого та/або ухвалу про накладення на нього грошового стягнення в порядку, передбаченому главами 11 та 12 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 140 КПК України, привід полягає у примусовому супроводженні особи, до якої він застосовується, особою, яка виконує ухвалу про здійснення приводу, до місця її виклику в зазначений в ухвалі час. Під час судового провадження рішення про здійснення приводу приймається судом за клопотанням сторони кримінального провадження, потерпілого, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, або з власної ініціативи. Рішення про здійснення приводу приймається у формі ухвали.

Відповідно до ч. 3 ст. 142 КПК України, суд, установивши, що особа, яка зобов`язана з`явитися на виклик суду, була викликана у встановленому цим Кодексом порядку (зокрема, наявне підтвердження отримання нею повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом), та не з`явилася без поважних причин або не повідомила про причини свого неприбуття, постановляє ухвалу про здійснення приводу такої особи.

При цьому, привід є заходом забезпечення кримінального провадження, що застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження (ст. 131 КПК України).

Відповідно до ст. 143 КПК України, виконання ухвали про здійснення приводу може бути доручено відповідним підрозділам органів Національної поліції, органів безпеки, органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства, Національного антикорупційного бюро України або Державного бюро розслідувань.

Ухвала про здійснення приводу оголошується особі, до якої він застосовується, особою, яка виконує ухвалу.

Особа, рішення про здійснення приводу якої прийнято слідчим суддею, судом, зобов`язана прибути до місця виклику в зазначений в ухвалі про здійснення приводу час у супроводі особи, яка виконує ухвалу.

У випадку невиконання особою, що підлягає приводу, законних вимог щодо виконання ухвали про здійснення приводу, до неї можуть бути застосовані заходи фізичного впливу, які дозволяють здійснити її супроводження до місця виклику. Застосуванню заходів фізичного впливу повинно передувати попередження про намір їх застосування. У разі неможливості уникнути застосування заходів фізичного впливу вони не повинні перевищувати міри, необхідної для виконання ухвали про здійснення приводу, і мають зводитися до мінімального впливу на особу. Забороняється застосування заходів впливу, які можуть завдати шкоди здоров`ю особи, а також примушення особи перебувати в умовах, що перешкоджають її вільному пересуванню протягом часу більшого, ніж необхідно для негайного доставлення особи до місця виклику. Перевищення повноважень щодо застосування заходів фізичного впливу тягне за собою відповідальність, установлену законом.

У разі неможливості здійснення приводу, особа, яка виконує ухвалу про здійснення приводу, повертає її до суду з письмовим поясненням причин невиконання.

Суд уважає, що поведінка обвинуваченого ОСОБА_9 , яка полягає в неодноразових неявках на виклик суду, свідчить про те, що він не має наміру добровільно з`явитися в судові засідання, а такі неявки перешкоджають розгляду справи протягом розумного строку, а тому з метою забезпечення явки в судове засідання, для виконання цілей та завдань КПК України клопотання прокурора про здійснення приводу обвинуваченого ОСОБА_9 слід задовольнити та застосувати привід до Вищого антикорупційного суду в м. Київ або за згодою обвинуваченого ОСОБА_9 до Львівського апеляційного суду, за адресою: Соборна площа, буд. 7, м. Львів, Львівська область, 79000 для проведення судового засідання в режимі відеоконференції.

3.2 Щодо призначення відеоконференції
Згідно ч. 1 ст. 336 КПК України передбачено можливість здійснення судового провадження в режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі, у разі неможливості безпосередньої участі учасника кримінального провадження в судовому провадженні з поважних причин.

Відповідно до ч. 3 ст. 336 КПК України суд ухвалює рішення про здійснення дистанційного судового провадження за власною ініціативою або за клопотанням сторони чи інших учасників кримінального провадження.

Відповідно до ч. 7 ст. 11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», учасникам судового процесу на підставі рішення суду забезпечується можливість брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції в порядку, встановленому законом.

Ухвалюючи рішення про призначення відеоконференції, суд звертає увагу на ту обставину, що зараз в Україні діє воєнний стан, місце проживання обвинуваченого ОСОБА_9 є с. Зубра, Львівської області, що є значною відстанню від м. Києва, а отже враховуючи необхідність дотримання судом розумних строків у цьому кримінальному провадженні, суд вважає за доцільне здійснювати дистанційне судове провадження у цьому кримінальному провадженні в режимі відеоконференції під час трансляції з Львівським апеляційним судом та доручити Львівському апеляційному суду забезпечити проведення відеоконференції за участю обвинуваченого ОСОБА_9 .

Крім того необхідно звернути увагу учасників кримінального провадження на їх право приймати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції з іншого приміщення суду або поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів за допомогою програмного забезпечення «EasyCon», заявивши відповідне клопотання.

На підставі викладеного, керуючись ст. 42, 137-139, 140, 143, 323 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

1. Клопотання прокурора ОСОБА_5 про здійснення приводу задовольнити.

Здійснити привід обвинуваченого ОСОБА_9 , ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Луцьк, Волинської області, громадянин України, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 ) у судове засідання на 31 травня 2022 року о 14 год 10 хв. до Вищого антикорупційного суду, за адресою: м. Київ, проспект Перемоги, буд. 41, зал судових засідань № 3 або за згодою обвинуваченого ОСОБА_9 до Львівського апеляційного суду, за адресою: Соборна площа, буд. 7, м. Львів, Львівська область, 79000.

Виконання ухвали про здійснення приводу обвинуваченого ОСОБА_9 доручити Національному антикорупційному бюро України.

Контроль за виконанням приводу покласти на прокурорів Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора України, які входять до групи прокурорів у цьому кримінальному провадженні.

У разі неможливості здійснення приводу, особа, яка виконує ухвалу про здійснення приводу, повертає її до суду з письмовим поясненням причин невиконання.

2. Провести наступне судове засідання призначене на 31 травня 2022 року о 14 год. 10 хв. в приміщенні Вищого антикорупційного суду, за адресою: м. Київ, проспект Перемоги, буд. 41 у режимі дистанційного судового провадження (відеоконференції) під час трансляції з Львівським апеляційним судом (Соборна площа, буд. 7, м. Львів, Львівська область, 79000).

Доручити Львівському апеляційному суду забезпечити проведення відеоконференції за участю ОСОБА_9 за його згодою.

Копію ухвали про розгляд справи у режимі відеоконференції негайно направити до Львівського апеляційного суду (Соборна площа, буд. 7, м. Львів, Львівська область, 79000).

Хід та результати процесуальних дій, проведених у режимі відеоконференції, фіксувати за допомогою технічних засобів відеозапису.

Повідомити учасників кримінального провадження про право приймати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції з іншого приміщення суду або поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів за допомогою програмного забезпечення «EasyCon» заявивши відповідне клопотання.

3. Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч. 1 ст. 392 КПК України.

Головуючий суддя: ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3