Справа № 545/1670/22
Провадження № 1-кс/545/58/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27.05.2022 року. Слідчий суддя Полтавського районного суду Полтавської області - ОСОБА_1 , при секретарі - ОСОБА_2 , за участю прокурора - ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного - ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого СВ відділу поліції № 3 Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області, лейтенанта поліції ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000404 від 23.05.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України відносно підозрюваного гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Буди Харківського району Харківської області, громадянина України, не одруженого, неповнолітніх дітей не має, не працюючого, не інваліда, зареєстрованого та фактично мешкаючого за адресою: АДРЕСА_1 ( у батьків ), раніше неодноразово судимого, -
В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ відділу поліції №3 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області, лейтенант поліції - ОСОБА_6 за погодженням з прокурором Харківської окружної прокуратури Харківської області, звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою по кримінальному провадженню №0000404 від 23.05.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України відносно підозрюваного гр. ОСОБА_5 .
В обґрунтування клопотання зазначив, що слідчим відділенням відділу поліції № 3 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000404 від 23.05.2022 за підозрою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення-злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що в середині травня 2022 року в обідній час, більш точного часу в ході досудового розслідування не встановлено, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 знаходився на озері «Орсовське», що знаходиться в смт Буди, Харківського району, Харківської області, де неподалік водоймища виявив предмет, зовні схожий на тротилову шашку з електродетонатором до нього, який вирішив забрати собі. Знайшовши вказаний предмет він підняв його та забрав собі, чім діючи умисно, розуміючи протиправність своїх дій, незаконно, тобто не. маючи передбаченого законом дозволу здійснив придбання знайденого вибухового пристрою.
З середини травня 2022 року й до 23.05.2022 року ОСОБА_5 , діючи умисно, розуміючи протиправність своїх дій, незаконно, тобто не маючи передбаченого законом дозволу, порушуючи вимоги «Положення про дозвільну систему», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 12 жовтня 1992 року № 576 ( із наступними змінами ), «Інструкції про порядок виготовлення, придбання, зберігання, обліку, перевезення та використання вогнепальної, пневматичної, холодної і охолощеної зброї, пристроїв вітчизняного виробництва для відстрілу патронів, споряджених гумовими чи аналогічними за своїми властивостями метальними снарядами несмертельної дії, та патронів до них, а також боєприпасів до зброї, основних частин зброї та вибухових матеріалів,», затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 21 серпня 1998 року № 622, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 07 жовтня 1998 року за № 637/3077 ( із наступними змінами ), «Спеціального порядку набуття права власності громадянами на окремі види майна», затвердженого постановою Верховної Ради України «Про право власності на окремі види майна» від 17 червня І992 року № 2471 »XII ( із наступними змінами ), зберігав при собі.
23.05.2022 року о 15-46 год., ОСОБА_5 , знаходився на вул. Гоголя в смт. Буди Харківського району Харківської області, де був зупинений працівниками поліції ВП № 3 РУП № 1 ГУНП в Харківській області для перевірки, оскільки останній при собі мав підозрілий предмет, схожий на вибухівку, нею виявилась тротилова шашка з електродетонатором. Таким чином діючи умисно, розуміючи протиправність своїх дій, незаконно, тобто не маючи передбаченого законом дозволу, ОСОБА_5 здійснив незаконне носіння вибухового пристрою.
На підставі викладеного, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України - незаконне поводження з бойовими припасами та вибуховими речовинами, а саме придбання та носіння бойових припасів та вибухових речовим без передбаченого законом дозволу.
Органом досудового розслідуванні 25.05.2022 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , тобто незаконне поводження з бойовими припасами та вибуховими речовинами, а саме зберігання бойових припасів та вибухових речовин без передбаченого законом дозволу.
Вивчаючи особу підозрюваного встановлено, що він є уродженцем с. Буди Харківської області, громадянином України, має середню освіту, зареєстрований та проживає за адресою - АДРЕСА_1 .
Обґрунтованість підозри, повідомленої ОСОБА_5 за ч. 1 ст. 263 КК України повністю підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами та іншими зібраними матеріалами в їх сукупності, а саме:
- протоколом огляду місця події від 23.05.2022;
- протоколам допиту свідка ОСОБА_7 від 24.05.2022;
- протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 24.05.2022;
- протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 24.05,2022;
- протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 24.05.2022;
Також, відповідно до положень ч. 5 ст. 9 КПК України та позиції Європейського суду з прав людини, яка відображена у п. 175 рішення від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача у тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення,також вимога розумної підозри передбачає наївність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення ( рішення у :праві «Мюллер проти Об`єднаного Королівства» від 28.110.1994, «Фоке. Хемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 ).
Метою і підставою застосування запобіжного заходу, згідно з п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілих, свідків у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.
По-перше, наявність зазначених ризиків обґрунтовується тим, що перебуваючи на свободі, ОСОБА_5 усвідомлюючи, що ним скоєно злочин середньої тяжкості, передбачений ч. 1 ст. 263 КК України, за вчинення якого передбачено покарання у вигляді позбавленні волі на строк від двох до п`яти років, не маючи стійких соціальних зв`язків з родичами, постійного та тимчасового джерела прибутку, з метою уникнення кримінальної відповідальності може переховуватися від слідства та суду на території України, чим унеможливить досягнення завдань кримінального провадження, передбачених ст. 22 КПК України ( п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України ).
По-друге, зважаючи, що причетність ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується у тому числі й показаннями свідків, які особисто йому відомі, і перебуваючи на волі буде мати можливість здійснювати на них незаконний вплив, чим перешкоджатиме встановленню істини у кримінальному провадженні. Враховуючи обставини кримінального провадження, за яких підозрюваний ОСОБА_11 фактично мешкає в одному населеному пункті разом з іншими допитаними особами, а також може мати інформацію щодо їх фактичного місця перебування, що дає можливість останньому застосувати відносно них фізичний та психологічний вплив з метою зміни показань у подальшому на свою користь. Не зважаючи на те, що в ході досудового розслідування свідки вже були допитими, однак суд відповідно до ст.ст. 23, 95 КПК України сприймає докази безпосередньо ( п. 3 ч.1 ст. 177 КПК України ).
По-третє, враховуючи, обставини вчиненого злочину, ОСОБА_11 може продовжити злочинну діяльність, й надалі вчиняти аналогічні злочини, що свідчить про його соціальну небезпеку, та унеможливлює перебування підозрюваного в даний час у суспільстві, а тому в органу досудового розслідування є наявні підстави вважати існування ризику, передбаченого п. 5 ч. 1ст. 177 КПК України.
Враховуючи підстави та обставини, передбачені ст.ст. 177, 178 КПК України, конкретні обставини інкримінованого правопорушення, дані про особу ОСОБА_5 , відповідно до вимог п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, для забезпечення виконання покладених на підозрюваного процесуальних обов`язків, прохав визначити розмір застави у виді 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 49 620 грн., зважаючи, що з 01.01.2022 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб складає 2 481 грн.?
З огляду на викладене, враховуючи існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, неможливість забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, з метою забезпечення виконання ОСОБА_5 покладених на нього кримінальним процесуальним законодавством процесуальних обов`язків у якості особи, стосовно якої здійснюється кримінальне переслідування у якості підозрюваного, прохав :
1. Застосувати запобіжний захід до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді тримання під вартою, строком на 60 днів у Державній установі «Харківський слідчий ізолятор»,
2. Визначити підозрюваному ОСОБА_5 розмір застави у виді 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 49 620 грн., зважаючи, що з 01.01.2022 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб складає 2 481 грн.

Слідчий прохав задовольнити клопотання та застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 терміном - на 30 діб в ДУ «Харківський слідчий ізолятор».
Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні клопотання підтримав в повному обсязі, на його задоволенні наполягав, посилаючись на доведеність існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України. Та прохав врахувати, що слідчим допущено опечатку та прохав застосувати вказаний запобіжний захід підозрюваному на 60 діб, враховуючи його підтверджені повноваження.
Захисник ОСОБА_4 в судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечував, вказавши, що ризиків не існує, підозрюваному інкримінують не тяжкий злочин, тому вважав, що достатньо застосувати підозрюваному домашній арешт.
Підозрюваний ОСОБА_11 заперечив проти обрання відносно нього запобіжного заходу тримання під вартою та прохав обрати запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Слідчий суддя, розглянувши клопотання, дослідивши надані матеріали, вислухавши пояснення осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні, дійшов до наступного.
В силу ст.ст.131, 132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.
Відповідно до ч.2 ст.177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених КПК України.
Згідно положень ст. 5 «Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини», а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу чи особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.
Відповідно до ст. 29 Конституції України ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше, як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.
Згідно з вимогами постанови Пленуму Верховного Суду України від 25.04.2003 р. «Про практику застосування судами запобіжного заходу у вигляді взяття під варту та продовження строків тримання під вартою» подання про обрання запобіжного заходу у вигляді взяття під варту повинно бути мотивованим і містити підстави для обрання такого запобіжного заходу.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою може оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин.
Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги п.п.3, 4 ст.5 «Конвенції про захист прав людини» та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.
Як неодноразово зазначав у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими самими переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи суто висунення обвинувачення, що здійснюється на наступній стадії процесу ( «Murrey v. the United Kingdom » ). Наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити злочин, однак те, що можна вважати «обґрунтованим», залежить від усіх обставин справи ( «Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom» ).
Клопотання слідчого вмотивоване тим, що досудовим слідством встановлена причетність підозрюваного до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України, наявністю ризиків того, що підозрюваний може незаконно впливати на свідків ( п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України ); іншим чином перешкодити кримінальному провадженню ( п. 4 ст. 177 КПК України ); продовжити кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ( п.5 ст.177 КПК України ).
Відповідно до ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного, його майновий стан; наявність судимостей.
Як вбачається з доданих до клопотання про застосування запобіжного заходу матеріалів, підставою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення.
25.05.2022 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України, яке відповідно до ст.12 КК України є злочином середньої тяжкості.
Відповідно до ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
Згідно п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосовний до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
У судовому засіданні прокурором доведено існування ризиків, передбачених п.п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, на які посилається в клопотанні слідчий, в обґрунтування обрання підозрюваному найбільш суворого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а саме ОСОБА_11 може: незаконно впливати на свідків, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

- перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Таким чином, з метою дотримання балансу між суспільним інтересом та правом особи на особисту свободу, слідчий суддя доходить висновку, що для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та уникнення встановлених слідчим суддею ризиків, доцільно обрати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. В зв`зку з чим у клопотаннях підозрюваного та його захисника про обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту слід відмовити.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 176-178, 182-184, 194, 196, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого СВ відділу поліції №3 Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області, лейтенанта поліції ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000404 від 23.05.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України відносно ОСОБА_5 - задовольнити.
Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, у ДУ «Харківський слідчий ізолятор», тобто до 26 липня 2022 року до 19 год. 45 хв., взявши під варту в залі суду.
Визначити підозрюваному ОСОБА_5 розмір застави у виді 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 49 620 гривень, зважаючи, що з 01.01.2022 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб складає 2 481 гривень.
Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її проголошення.
Виконання ухвали слідчого судді доручити співробітникам СВ відділу поліції №3 Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області.
Термін дії ухвали закінчується 26 липня 2022 року о 19 год. 45 хв.
Строк тримання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 під вартою відраховувати з 23 травня 2022 року з 19 - 45 год.
В клопотаннях підозрюваного та його захисника про обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваним в той же строк, але з моменту вручення йому копії ухвали суду.

Суддя: ОСОБА_1