Справа № 991/408/22
Провадження 1-кс/991/418/22
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
08 червня 2022 року м. Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду (ВАКС) ОСОБА_1

(далі-слідчий суддя чи суд),

за участю:секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора (САП ОГП) ОСОБА_4 , яка полягає у нездійсненні процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим кодексом строк, у кримінальному провадженні від 24.03.2021 №0000641

ВСТАНОВИВ:
1.Стислий опис судового провадження.

20.01.2022 до ВАКС надійшла скарга ОСОБА_3 (даліскаржник) на бездіяльність прокурора САП ОГП ОСОБА_4 , яка полягає у нездійсненні процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим кодексом строк, у кримінальному провадженні від 24.03.2021 №0000641, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 364 Кримінального кодексу України (далі-КК), для розгляду якої відповідно до частини 3 статті 35 Кримінального процесуального кодексу України (даліКПК) протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду в справі №991/408/22 (провадження №1-кс/991/418/22) визначено слідчого суддю ВАКС ОСОБА_5 , яким відкрито провадження та призначено судовий розгляд на 25.01.2022 з перервою до 03.02.2022.

Також 27.01.2022 до ВАКС надійшла аналогічна скарга того ж скаржника на бездіяльність прокурора САП ОГП ОСОБА_4 , яка полягає у нездійсненні процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим кодексом строк, у кримінальному провадженні від 24.03.2021 №0000641, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 364 КК, для розгляду якої відповідно до частини 3 статті 35 КПК протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду в справі №991/564/22 (провадження №1-кс/991/574/22) визначено слідчого суддю ВАКС ОСОБА_5 .

Ухвалою від 03.02.2022, занесеною до журналу судового засідання, слідчий суддя ВАКС ОСОБА_5 об`єднав справу №991/408/22 (провадження №1-кс/991/418/22) та справу №991/564/22 (провадження №1-кс/991/574/22) в одне провадження, присвоївши об`єднаному провадженню номер №991/408/22 (провадження №1-кс/991/418/22).

Внаслідок закінчення з 01.06.2022 повноважень слідчого судді ВАКС ОСОБА_5 відповідно до розпорядження керівника апарату ВАКС ОСОБА_6 від 01.06.2022 №32ав протоколом повторного автоматичного визначення слідчого судді для розгляду цієї скарги визначено слідчого суддю ВАКС ОСОБА_7 , який 02.06.2022 подав через канцелярію ВАКС письмову заяву про самовідвід у справі №991/408/22, для розгляду якої відповідно до частини 3 статті 35 КПК та протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено слідчого суддю ВАКС ОСОБА_1 , яким проведено судовий розгляд заяви про самовідвід та ухвалою від 06.06.2022 її задоволено.

Відповідно до розпорядження керівника апарату ВАКС ОСОБА_6 від 06.06.2022 №34ав протоколом повторного автоматичного визначення слідчого судді для розгляду даної скарги визначено слідчого суддю ОСОБА_1 , яким призначено судовий розгляд на 08.06.2022.

2. Короткий виклад скарги та позицій учасників судового провадження.
Скаржник зазначив у скарзі, що слідчими Територіального управління Державного бюро розслідувань у місті Києві здійснювалось досудове розслідування у кримінальному провадженні від 24.03.2021 №0000641 за ознаками вчинення слідчим суддею Апеляційного суду Київської області кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 364 Кримінального кодексу України (далі-КК), в якому згодом прокурором змінено орган досудового розслідування на НАБУ.

Скаржник стверджував, що двічі звертався до прокурора САП ОГП ОСОБА_4 , який здійснює процесуальне керівництво у кримінальному провадженні №0000641, із скаргою від 11.01.2022 №1/-641 на постанову детектива НАБУ ОСОБА_8 від 06.12.2021 про закриття кримінального провадження від 24.03.2021 №0000641 за ознаками вчинення слідчим суддею Апеляційного суду Київської області кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 364 КК, на підставі пункту 1 частини 1 статті 284 КПК, тобто встановлення відсутності події кримінального правопорушення, однак станом на 17.01.2022 та 27.01.2022 скаржник не отримав відповідей прокурора щодо результатів розгляду поданих скарг відповідно до статті 220 КПК, а відтак скаржник просив визнати бездіяльність та зобов`язати прокурора розглянути скарги на постанову детектива в строк не більше трьох днів з моменту отримання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав, про що повідомити скаржника та суд.

В судове засідання 06.06.2022 попри здійснений належним чином судовий виклик скаржник не прибув, однак надіслав клопотання про відкладення розгляду даної скарги до розгляду Апеляційною палатою ВАКС (АП ВАКС) його апеляційної скарги на ухвалу ВАКС віл 01.02.2022 в справі №991/8555/21 щодо відмови у скасуванні постанови детектива НАБУ від 06.12.2021 про закриття кримінального провадження від 24.03.2021 №0000641, а також нібито участю в іншій судовій справі, яка розглядається Печерським районним судом міста Києва, проте не надав будь-яких доказів такого. Враховуючи визначений статтею 306 КПК стислий строк розгляду скарги та відсутність у клопотанні визначених КПК підстав щодо відкладення судового розгляду чи обґрунтованої неможливості прибуття в судове засідання, необхідність дотримання розумних строків даного судового провадження, яке вже триває майже 6 місяців (зокрема внаслідок подання скаржником аналогічних клопотань про відкладення розгляду скарги у зв`язку із оскарженням в апеляційному порядку ухвали слідчого судді) слідчий суддя визнав можливим розглянути дану скаргу за відсутності скаржника на підставі наявних матеріалів.

САП ОГП належним чином було повідомлено про час і місце судового засідання, проте його представник в таке не прибув, що відповідно до частини 3 статті 306 КПК не перешкоджало розгляду скарги. Разом з тим на електронну пошту ВАКС надійшло заперечення на скаргу, підписане прокурором САП ОГП ОСОБА_9 , із доданою копією постанови про групу прокурорів у даному кримінальному провадженні, де просилось розглянути скаргу без участі прокурора та відмовити в її задоволенні,

У зв`язку із неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь в судовому провадженні, відповідно до частини 4 статті 107 КПК фіксування судового розгляду скарг за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснювалось.

3. Обґрунтування позиції суду.
3.1. Судовим розглядом встановлено, що постановою детектива НАБУ ОСОБА_8 від 06.12.2021 закрито кримінальне провадження від 24.03.2021 №0000641 за ознаками вчинення слідчим суддею Апеляційного суду Київської області кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 364 КК, на підставі пункту 1 частини 1 статті 284 КПК, тобто встановлення відсутності події кримінального правопорушення, про що свідчить відповідний витяг з ЄРДР.

Така постанова детектива від 06.12.2021 про закриття провадження була оскаржена до ВАКС тим же скаржником як заявником відповідно до пункту 3 частини 1 статті 303 КПК, проте ухвалою слідчого судді ВАКС ОСОБА_5 від 01.02.2022 в справі №991/8555/21 відмовлено в задоволенні такої скарги. Скаржником така ухвала оскаржена в апеляційному порядку та на теперішній час триває процедура апеляційного розгляду.

Відповідно до частин 1, 2 статті 306 КПК, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - слідчим суддею Вищого антикорупційного суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318-480 цього кодексу, з урахуванням положень цієї глави. Скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування розглядаються не пізніше сімдесяти двох годин з моменту надходження відповідної скарги, крім скарг на рішення про закриття кримінального провадження, які розглядаються не пізніше п`яти днів з моменту надходження скарги.

Статтею 322 КПК визначено, що судовий розгляд відбувається безперервно, крім часу, призначеного для відпочинку. Не вважаються порушеннями безперервності судового розгляду випадки відкладення судового засідання внаслідок: 1) неприбуття сторони або інших учасників кримінального провадження; 2) складення та погодження прокурором процесуальних документів щодо відмови від підтримання державного обвинувачення, зміни обвинувачення або висунення додаткового обвинувачення; 3) підготовки захисту обвинуваченого від зміненого чи додаткового обвинувачення; 4) підготовки потерпілого для підтримання обвинувачення в суді, якщо прокурор відмовився від підтримання державного обвинувачення; 5) проведення дослідження речових доказів за місцем їх знаходження, огляду на місці; 6) проведення експертизи у випадках та порядку, передбачених статтею 332 цього кодексу; 7) надання доступу до речей чи документів або доручення проведення слідчих (розшукових) дій у випадках та порядку, передбачених статтею 333 цього кодексу.

Отже, КПК встановлено вкрай стислі строки розгляду поданих скарг та не визначено, що подання будь-якої апеляційної скарги в іншій справі є підставою для відкладення судового розгляду, й тому всі клопотання скаржника про таке не ґрунтувались на нормах КПК.

3.2. Згідно із частиною 1 статті 24 КПК кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку передбаченому цим кодексом.

Порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування встановлено статтями 303-308 КПК.

Пунктами 1-11 частини 1 статті 303 КПК визначено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені на досудовому провадженні, а згідно частини 2 статті 303 КПК скарги на інші рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора не розглядаються під час досудового розслідування та можуть бути предметом розгляду під час підготовчого провадження у суді згідно з правилами статей 314-316 цього кодексу.

Зокрема, пунктом 1 частини 1 статті 303 КПК передбачено право оскарження бездіяльності слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Бездіяльність, яка полягає у нездійсненні інших процесуальних дій, передбачає три обов`язкові ознаки: 1) слідчий або прокурор наділені обов`язком вчинити певну процесуальну дію; 2) така процесуальна дія має бути вчинена у визначений КПК строк; 3) відповідна процесуальна дія слідчим чи прокурором у встановлений строк не вчинена. Таким чином, наведена норма дозволяє звернутися до слідчого судді зі скаргою не на будь-яку бездіяльність слідчого, прокурора, а лише щодо обов`язків, строк виконання яких чітко регламентований КПК.

Статтею 284 КПК визначено вичерпний перелік випадків, за яких закривається кримінальне провадження та провадження щодо юридичної особи.

Відповідно до частини 4 статті 284 КПК, про закриття кримінального провадження слідчий, дізнавач, прокурор приймає постанову, яку може бути оскаржено у порядку, встановленому цим Кодексом. Слідчий, дізнавач приймає постанову про закриття кримінального провадження з підстав, передбачених пунктами 1, 2, 4, 9, 9-1 частини 1 цієї статті, якщо в цьому кримінальному провадженні жодній особі не повідомлялося про підозру. Прокурор приймає постанову про закриття кримінального провадження щодо підозрюваного з підстав, передбачених частиною першою цієї статті, крім випадку, передбаченого абзацом 4 цієї частини. Закриття кримінального провадження з підстави, передбаченої пунктом 3-1 частини 1 цієї статті, здійснюється судом за клопотанням прокурора.

Частиною 6 статті 284 КПК визначено, що копія постанови слідчого, дізнавача про закриття кримінального провадження надсилається заявнику, потерпілому, прокурору. Прокурор протягом двадцяти днів з моменту отримання копії постанови має право її скасувати у зв`язку з незаконністю чи необґрунтованістю. Постанова слідчого, дізнавача про закриття кримінального провадження також може бути скасована прокурором за скаргою заявника, потерпілого, якщо така скарга подана протягом десяти днів з моменту отримання заявником, потерпілим копії постанови. Копія постанови прокурора про закриття кримінального провадження та/або провадження щодо юридичної особи надсилається заявнику, потерпілому, його представнику, підозрюваному, захиснику, представнику юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження.

Наведені вище норми частини 6 статті 284 КПК визначають лише право (а не обов`язок) прокурора щодо гіпотетичного скасування постанови слідчого, дізнавача у зв`язку з її незаконністю чи необґрунтованістю, тобто оскаржувана у даному випадку бездіяльність прокурора не належить до бездіяльності, яка полягає у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язані вчинити у визначений цим Кодексом строк. Також вимоги скаржника не підпадають під будь-яку іншу підставу оскарження бездіяльності, визначену частиною 1 статті 303 КПК.

При цьому суд вважає безпідставними посилання скаржника на норми частини 1 статті 220 КПК (за якими клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій та у випадках, установлених цим Кодексом, іншої особи, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, або її представника слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав), оскільки скарга на постанову про закриття кримінального провадження не належить до категорії клопотань про виконання будь-яких процесуальних дій, до яких належать дії, спрямовані на виконання завдань кримінального провадження, визначених статтею 2 КПК, а саме гласні та негласні слідчі (розшукові) дії, спрямовані на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні.

Відповідно до частин 4, 5 статті 304 КПК, слідчий суддя, суд відмовляє у відкритті провадження лише у разі, якщо скарга подана на рішення, дію чи бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, що не підлягає оскарженню. Копія ухвали про відмову у відкритті провадження невідкладно надсилається особі, яка подала скаргу, разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.

Слідчий суддя вважає, що оскільки скаржник подав скарги на гіпотетичну бездіяльність прокурора, що не підлягала оскарженню, тому належало відмовити у відкритті провадження за такою скаргою після її отримання.

При цьому в матеріалах справи наявний лист прокурора САП ОГП ОСОБА_10 від 28.01.2022 №16/1/2-831-4ВИХ-22 (старшого групи прокурорів у кримінальному провадженні від 24.03.2021 №0000641) на адресу скаржника щодо результатів розгляду його скарг на постанову детектива НАБК від 06.12.2021, де повідомлено про відсутність підстав для її задоволення, що виключає факт наявності оскаржуваної бездіяльності прокурора.

3.3. Разом з тим, згідно із статтею 1 КПК порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України.

Статтею 2 КПК визначено, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно зі частиною 1 статті 7 КПК зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, належать змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості (стаття 22 КПК) та диспозитивність, зміст чого розкриває частина 1 статті 26 КПК (сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим кодексом) та частина 3 статті 26 КПК (слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом).

Відповідно до пункту 10 частини 5 статті 3 КПК, кримінальне провадження - досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність, а згідно з пунктом 5 частини 1 статті 3 КПК, досудове розслідування - стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності.

Відповідно до пункту 18 частини 1 статті 3 КПК, на слідчого суддю покладається функція здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Тобто КПК розрізняє як окремі поняття «суд» та «слідчий суддя», також відокремлюючи дві стадії кримінального провадження - досудове розслідування і судове провадження кожна із яких регулюється окремими нормами КПК.

З наведеного вище вбачається, що КПК передбачає можливість оскарження рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора лише під час досудового розслідування, тобто слідчий суддя наділений повноваженнями на розгляд таких скарг в порядку статті 303 КПК виключно на стадії досудового розслідування до її закінчення.

З огляду на наведене вище, слідчий суддя не уповноважений здійснювати судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні в разі закінчення досудового розслідування у такому провадженні однією з форм, передбачених частиною 2 статті 283 КПК, а саме: закриття кримінального провадження; звернення до суду з клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності; звернення до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року визначає, що кожному гарантується право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. За усталеною практикою Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ) щодо застосування статті 6 Конвенції у кримінально-процесуальному аспекті, «суд, котрий, відповідно до чинних положень національного права, не має повноважень судити підсудного, «не встановлений законом» у розумінні статті 6 §1», що віддзеркалює принцип правової держави, невід`ємний для системи, запровадженої Конвенцією і Протоколами до неї загалом («Йоргіч проти Німеччини» (Jorgic v. Germany), § 64; «Річерт проти Польщі» (Richert v. Poland), § 41). Орган, не встановлений відповідно до волевиявлення законодавця, буде неодмінно позбавлений легітимності, яка є необхідною в демократичному суспільстві («Лавентс проти Латвії» (Lavents v. Latvia), § 114; «Горгіладзе проти Грузії» (Gorgiladze v. Georgia), § 67; «Конталексіс проти Греції» (Kontalexis v. Greece), § 38).

В даному випадку досудове розслідування як стадія кримінального провадження №0000641 закінчено на підставі постанови детектива від 06.12.2021 про закриття такого кримінального провадження, яка на теперішній час чинна та не скасована у визначеному КПК порядку, й тому подана скарга взагалі не підлягає розгляду слідчим суддею у порядку статті 303 КПК, ще й з огляду на припис щодо розгляду справи виключно судом, встановленим законом.

Відповідно до статті 307 КПК, ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

Однак КПК не регулює порядку дій в випадку неможливості розгляду слідчим суддею скарги у кримінальному провадженні в разі закінчення досудового розслідування, проте відповідно до частини 6 статті 9 КПК, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною 1 статті 7 цього Кодексу.

Враховуючи, що після помилкового відкриття судового провадження щодо розгляду скарг встановлено, що досудове розслідування закінчене, слідчий суддя вважає необхіднім закрити провадження за такими скаргами.

Керуючись статтями 7,9, 303-309, 372, 376, 532 КПК суд,

ПОСТАНОВИВ:
Закрити провадження щодо розгляду скарг ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора САП ОГП ОСОБА_4 , яка полягає у нездійсненні процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим кодексом строк, у кримінальному провадженні від 24.03.2021 №0000641.

Ухвала не підлягає оскарженню та набирає законної сили негайно після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1