Справа № 212/3126/22
У Х В А Л А
06 липня 2022 року м. Кривий Ріг

Жовтневий районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі колегії: головуючого судді ОСОБА_1 ,
суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
за участі секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,
за участю:
прокурора Скадовської окружної прокуратури Херсонської області ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_6 ,

захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кривому Розі, в режимі відеоконференції, клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за №0000889 від 18 липня 2020 року по обвинуваченню ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 152, п.10 ч.2 ст. 115 КК України,
в с т а н о в и в:
У провадженні Скадовського районного суду Херсонської області перебуває кримінальне провадження внесене до ЄРДР за №0000889 від 18 липня 2020 року по обвинуваченню ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 152, п.10 ч.2 ст. 115 КК України, в якому до обвинуваченого застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Розпорядженням Верховного Суду від 06.03.2022 року «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану» відповідно до частини сьомої статті 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», враховуючи неможливість судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану: змінено територіальну підсудність судових справ, зокрема Скадовського районного суду Херсонської області, Жовтневому районному суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області.

04 липня 2022 року до Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області надійшло клопотання прокурора Скадовської окружної прокуратури Херсонської області ОСОБА_5 про продовження строку тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_6 , в якому прокурор посилається на те, що на даний час не зменшилися ризики, які були встановлені під час обрання та продовження запобіжного заходу. Так, ОСОБА_6 , обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, одне з яких відноситься до категорії особливо тяжких, знаходячись на волі зможе ухилитися від суду, також є ризик незаконного впливу на свідків у цьому ж кримінальному провадженні.
В судовому засіданні прокурор підтримала клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_6 з підстав, викладених у ньому та вважала, що наявність обґрунтованого обвинувачення ОСОБА_6 у вчиненні злочинів, один з яких відноситься до категорії особливо тяжких, та ризиків, викладених у клопотанні, є достатньою передумовою для продовження строку тримання під вартою.
Обвинувачений ОСОБА_6 в судовому засіданні заперечив проти клопотання прокурора.
Захисник обвинуваченого ОСОБА_7 заперечила проти клопотання прокурора, зазначила, що кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_6 перебуває на розгляді у Скадовському районному суді Херсонської області, матеріали справи не були передані за підсудністю до Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу. Прокурором клопотання не обґрунтовано, просила відмовити у його задоволенні.
Заслухавши думку учасників судового провадження, колегія суддів дійшла такого висновку.
Відповідно до матеріалів справи на розгляді Скадовського районного суду Херсонської області перебуває кримінальне провадження внесене до ЄРДР за №0000889 від 18 липня 2020 року по обвинуваченню ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 152, п.10 ч. 2 ст. 115 КК України, в якому до обвинуваченого застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Ухвалою Скадовського районного суду Херсонської області від 14 січня 2022 року продовжено строк тримання під вартою ОСОБА_6 у кримінальному провадженні №0000889 за п.10 ч.2 ст. 115, ч.1 ст. 152 КК України до 14 березня 2022 року включно.

Ухвалою колегії суддів Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 10 травня 2022 року відносно обвинуваченого ОСОБА_6 у кримінальному провадженні за ч.1 ст. 152, п.10 ч.2 ст. 115 КК України продовжено захід забезпечення кримінального провадження у виді тримання під вартою на 60 днів, а саме до 08 липня 2022 року включно.

Відповідно до ст.331 КПК України до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
Відповідно до ч.1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про продовження /зміну/ запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставин, які свідчать про: наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачений ст. 177 КПК України, і на які вказує прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам зазначених прокурором.
Метою застосування запобіжного заходу відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, зокрема переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні.
При вирішенні питання доцільності продовження строку тримання під вартою обвинуваченого колегія суддів враховує дані про особу обвинуваченого, який не одружений, неповнолітніх дітей не має, офіційно не працевлаштований, має зареєстроване місце проживання.
Також, колегія суддів враховує характер та фактичні обставини інкримінованих обвинуваченому злочинів, що в сукупності вказує про суспільну небезпеку як самого діяння, так і особи, яка обвинувачується у його вчиненні, а також те, що злочин, зокрема за п. 10 ч.2 ст. 115 КК України віднесено згідно статті 12 КК України до особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 15 років або довічне позбавлення волі.
Оцінюючи вищевказані обставини, суд також зважає на практику ЄСПЛ, зокрема, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».
Отже, на підставі викладеного колегія суддів, виходячи з положень статей 5, 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та вимог частини першої статті 197 КПК України, дійшла висновку, що обраний відносно обвинуваченого запобіжний захід відповідає характеру і тяжкості діянь, які йому інкримінуються, а разом з іншим, допомагає уникнути ризиків, існування яких доведено, і які не зменшилися, є реальними, а саме ризик переховування від суду, ризик незаконного впливу на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, тому суд приходить до висновку про доцільність продовження строку тримання під вартою обвинуваченому строком на 60 днів.
При цьому суд враховує і той факт, що в Україні оголошено воєнний стан через вторгнення Росії в Україну, що суттєво обмежує можливості виконання органами влади своїх повноважень на певних територіях, та якісно погіршує криміногенну обстановку.
Доводи захисника щодо відсутності матеріалів кримінального провадження на розгляді Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу суд відхиляє з огляду на наступне.
Відповідно до п. 8 листа Верховного Суду «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану» від 03 березня 2022 року № 2/0/2-22 зазначено, що у разі коли територіальну підслідність кримінальних правопорушень на стадії досудового розслідування змінено, а матеріали кримінальних проваджень через воєнні дії не було передано або передано не в повному обсязі, оцінюючи ризики, які обґрунтовують доцільність застосування запобіжних заходів загалом та тримання під вартою зокрема, слідчий суддя (суд) керується всіма наявними матеріалами клопотання про застосування (продовження) запобіжного заходу. Водночас як відповідний ризик суди мають урахувати запровадження воєнного стану та збройну агресію в Україні.
На підставі п. 9 листа Верховного Суду «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану» від 03 березня 2022 року вирішуючи питання про продовження запобіжного заходу, суд може зважати на попередню оцінку окремих фактичних обставин, здійснену ним при вирішенні попередніх клопотань у цьому кримінальному провадженні на підставі відповідних матеріалів, і не здійснювати надмірного витребування матеріалів у сторін кримінального провадження.
З урахуванням наведеного колегія суддів вважає, що саме запобіжний захід у виді тримання під вартою забезпечить виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків, а менш суворі запобіжні заходи не зможуть забезпечити уникнення ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, і застосування саме такого запобіжного заходу буде виправданим з точки зору наявності відповідного суспільного інтересу.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 177, 183, 194, 331, 376 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:
Клопотання прокурора Скадовської окружної прокуратури Херсонської області про продовження строку тримання під вартою задовольнити.
Продовжити ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів, тобто по 03 вересня 2022 року включно.
Копію ухвали вручити сторонам кримінального провадження, направити уповноваженій особі за місцем ув`язнення.
Ухвала про продовження строку тримання під вартою може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Подання апеляційної скарги на ухвалу суду про продовження строку тримання під вартою, постановлену під час судового провадження в суді першої інстанції, не зупиняє судовий розгляд у суді першої інстанції.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3