Справа №523/4286/22
Провадження №1-кп/523/1211/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.05.2022 року Суворовський районний суд м. Одеси у складі головуючого судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора Суворовської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , в режимі відео конференції з ДУ «Одеський слідчий ізолятор» за участю обвинуваченого, розглянувши у судовому засіданні у залі суду обвинувальний акт у кримінальному провадженні за №0000265 від 19.03.2022р. за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст.185 ч.4, 357 ч.1 КК України,-

Встановив:

В провадженні Суворовського районного суду м. Одеси знаходиться обвинувальний акт з доданими до нього документами за обвинуваченням ОСОБА_5 , у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст.185 ч.4, 357 ч.1 КК України.

Вивченням матеріалів кримінального провадження встановлено, що під час досудового розслідування ухвалою слідчого судді Суворовського районного суд м. Одеси щодо ОСОБА_5 був застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Строк дії ухвали суду припиняє свою дію 21.05.2022р.

Враховуючи військову агресію Російської Федерації проти України, відповідно Указу Президента України та Верховного головнокомандувача ОСОБА_6 за №64/2022 від 24.02.2022 року та Закону України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" за №2102-ІХ від 24.02.2022р. конвойний підрозділ ДУ «Одеський слідчий ізолятор» припинив доставку обвинувачених до приміщення Суворовського районного суду м. Одеси, у зв`язку з чим було організоване проведення судового засідання в режимі відео конференції з ДУ «Одеський слідчий ізолятор» та Суворовським районним судом м. Одеси за участю обвинуваченого ОСОБА_5 .

У ході судового засідання прокурор надала письмове клопотання про продовження щодо обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, мотивуючи клопотання тим, що обвинувачений обґрунтовано обвинувачується у скоєнні інкримінованого йому злочину, який відноситься до категорії тяжкого, є раніше судимою особою за скоєння кримінальних правопорушень проти власності, вчинив новий злочин в умовах воєнного стану, крім того є громадянином іншої держави, не має реєстрації на території України, не працевлаштований, відсутні джерела доходів, у зв`язку з чим ризики, передбачені ст.ст.177, 178 КПК України продовжують існувати та дають підстави вважати, що обвинувачений може переховуватися від суду, перешкоджати встановленню істини по справі, продовжити злочинну діяльність, тому, на думку прокурора, з урахуванням сукупності викладених обставин більш м`які запобіжні заходи не можуть забезпечити належної поведінки обвинуваченого та запобігти настанню таких ризиків.

Дослідивши надані до суду матеріали, приймаючи до уваги особу ОСОБА_5 , який за змістом обвинувального акту не працевлаштований, не має постійних джерел доходів, тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, у скоєнні якого обвинувачується ОСОБА_5 та покарання, що загрожує у разі визнання особи винною, а також наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, які дають підстави вважати, що обвинувачений може переховуватися від суду або вдатися до спроб будь-яким чином перешкоджати кримінальному провадженню; вислухавши думку учасників процесу захисника ОСОБА_4 , яка заперечувала проти задоволення клопотання сторони обвинувачення щодо продовження застосування відносно підзахисного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, так як прокурор повинен довести, що більш м`який запобіжний захід не забезпечить належної поведінки обвинуваченого, при цьому тяжкість злочину, на яку наголошує прокурор, не є підставою для застосування виняткового запобіжного заходу, який не є кримінальним покаранням, також зазначаючи, що з поведінки підзахисного не вбачається, що він має намір переховуватися від суду, впливати на потерпілу, перешкоджати кримінальному провадженню або вчиняти інші кримінальні правопорушення, суд може своєю ухвалою заборонити ОСОБА_5 спілкуватися з потерпілою та свідками, крім того він має місце проживання у АДРЕСА_1 , у зв`язку з чим вважала, що у суду є можливість застосувати відносно її підзахисного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за фактичним місцем його мешкання; обвинуваченого, який підтримав думку свого захисника, вказуючи, що на території України проживає 8 років, нікуди не переховувався, весь час з`являвся за викликом до Приморського районного суду м. Одеси та в подальшому не збирається ховатися; враховуючи положення ст.331 ч.3 КПК України, оцінюючи у сукупності викладені доводи, суд вважає за доцільне продовжити щодо обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеський слідчий ізолятор» за наступними підставами.

За змістом ст.331 ч.3 КПК України при судовому розгляді незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Відповідно до п.5 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

За змістом ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується.

Разом з цим, стаття 178 КПК України передбачає, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 цього Кодексу, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності обставини, у тому числі вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання її винною у кримінальному правопорушенні, вік та стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків.

З урахуванням вищевикладеного, приймаючи до уваги, що судовий розгляд по справі тільки розпочатий, за змістом пред`явленого обвинувачення дії ОСОБА_5 за ст.185 ч.4 КК України відповідно до положень ст.12 КК України відносяться до тяжкого злочину, за який, у разі визнання особи винною, передбачене максимальне покарання у вигляді позбавлення волі строком до восьми років, разом з цим враховуючи особу обвинуваченого, який раніше притягувався до кримінальної відповідальності за скоєння майнового злочину, виходячи зі змісту обвинувального акту, свідомо вчинив нове умисне кримінальне правопорушення, коли на розгляді Приморського районного суду м. Одеси перебувають ще два обвинувальних акти за обвинуваченням у вчиненні крадіжок, що характеризує його як особу схильну до скоєння злочинів, є громадянином іншої держави, не працевлаштований, не має легальних джерел доходів для матеріального існування, що у сукупності дає підстави вважати, що обвинувачений може переховуватися від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, або іншим чином перешкоджати розгляду кримінального провадження, не виключається ймовірність вчинення іншого кримінального правопорушення, у зв`язку з чим суд дійшов до висновку, що раніше обраний запобіжний захід відносно ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою відповідає характеру та ступеню тяжкості інкримінованого обвинуваченому діяння, на теперішній час ризики, передбачені ст.177 КПК України не втратили своєї актуальності, що унеможливлює застосування щодо обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу, будь-яких виключних обставин, які б були перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою судом не встановлено.

Статтею 183 ч.3 КПК України регламентовано, що суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Згідно положення ст.182 ч.4 КПК України розмір застави визначається судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до ст.182 ч.5 п.2 КПК України розмір застави визначається щодо особи, обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Приймаючи до уваги характер і обставини інкримінованого обвинуваченому ОСОБА_5 злочину, розмір завданої майнової шкоди, вказаної в обвинуваченні, зважаючи на наявність встановлених у судовому засіданні ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, з урахуванням інших даних щодо особи обвинуваченого, його віку, способу життя, суд, відповідно ч.3 ст.183 КПК України при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою вважає за можливе в якості гаранту виконання обов`язків визначити розмір застави у межах розміру, передбаченого п.2 ч.5 ст.182 КПК України, а саме 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що станом на 1.01.2022р. складає 2481 гривень, тобто 198480 гривень, що на думку суду буде достатнім для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Таким чином, на підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 134, 177-178, 181-183, 184, 194, 331, 369-372, 392 КПК України, суд, -

Постановив:

Клопотання прокурора Суворовської окружної прокуратури м. Одеси про продовження відносно обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Продовжити щодо обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеський слідчий ізолятор» до 16.07.2022р. включно з визначенням розміру застави.

Визначити розмір застави, як альтернативного запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_5 обов`язків, передбачених КПК України у межі - 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 1.01.2022р., що складає 198480 (сто дев`яносто вісім тисяч чотириста вісімдесят) гривень.

Зазначену суму підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести на депозитний рахунок для зараховування заставних сум:

Призначення платежу: відповідно ухвали Суворовського районного суду м. Одеси від 18.05.2022 року заставна сума за ОСОБА_5 .

Обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави покласти на ОСОБА_5 обов`язки строком на два місяці, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, а саме прибувати за кожною вимогою до суду; не відлучатися з населеного пункту в якому він проживає, без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання та роботи; утримуватись від спілкування зі свідками та потерпілими по справі.

Роз`яснити обвинуваченому, що відповідно до ч.ч. 8, 10, 11 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суд вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч.7 ст.194 КПК України. Застава внесена обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Строк дії ухвали складає 60 днів з дня її проголошення та припиняє свою дію 16.07.2022 року.

Копію ухвали направити до ДУ «Одеський слідчий ізолятор» для виконання.

Ухвала суду про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, постановлені під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті, підлягає апеляційному оскарженню безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу суду зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Головуючий суддя : ОСОБА_1