Справа №295/4426/22
УХВАЛА
Іменем України

19.05.2022 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 ,
за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням, в якому просить скасувати арешт автомобіля марки «Opel Omega», реєстраційний номер НОМЕР_1 . В обгрунтування вимог вказано, що в рамках кримінального провадження усі слідчі дії та судові експертизи з автомобілем проведено, постановою слідчого кримінальне провадження закрито.
ОСОБА_3 та слідчий СВ Житомирського РУП ГУ НП в Житомирській області ОСОБА_4 в судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.
Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Встановлено, що в провадженні Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області перебувало кримінальне провадження №0001063 від 20.06.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.
Ухвалою слідчого судді Богунського районного суду м Житомира від 15.07.2021 року накладено арешт на автомобіль «Opel Omega» реєстраційний номер НОМЕР_1 , з метою недопущення відчуження, розпорядження та користування зазначеного транспортного засобу.
Зі змісту ухвали вбачається, що 19.06.2021 року, близько 20-30 год. водій мотоциклу «Suzuki» р.н. НОМЕР_2 ОСОБА_5 , рухаючись по проспекту Миру в м. Житомирі неподалік будинку №37, здійснив бокове зіткнення з автомобілем «Opel Omega» реєстраційний номер НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_3 , та втративши керування в подальшому здійснив зіткнення з автомобілем «Ford Fiesta» реєстраційний номер НОМЕР_3 під керуванням ОСОБА_6 .
Згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_4 транспортний засіб «Opel Omega», реєстраційний номер НОМЕР_1 зареєстровано за ОСОБА_7 .
Постановою старшого слідчого СВ Житомирського РУП ГУ НП в Житомирській області ОСОБА_4 від 21.01.2022 року кримінальне провадження №0001063 від 20.06.2021 року закрито у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Положеннями статей 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Згідно частин 1, 2 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.
Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.
Судова практика Європейського суду з прав людини орієнтує на те, що будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар «Спорронг та Льоннрот проти Швеції». Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами , які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти.
Згідно правового висновку Великої Палати Верховного Суду, наведеного у постанові від 30.06.2020 року у справі №727/2878/19, на слідчого суддю покладена функція судового контролю за дотриманням прав і свобод осіб у кримінальному провадженні, зокрема, під час досудового розслідування (пункт 18 частини першої статті 3 КПК України 2012 року), і він наділений повноваженнями накладати арешт на майно та його скасовувати (статті 173 і 174 цього Кодексу). Крім того, у КПК України 2012 року немає заборони ініціювати перед слідчим суддею, коли кримінальне провадження вже закрив слідчий, питання про скасування арешту на майно, накладеного під час досудового розслідування ухвалою слідчого судді на підставі приписів цього Кодексу

З огляду на вказане, беручи до уваги відсутність у слідчого повноважень, при закритті кримінального провадження самостійно скасувати арешт, накладений на майно ухвалою слідчого судді, Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що для гарантування прав і свобод осіб, на майно яких ухвалою слідчого судді за КПК України 2012 року накладений арешт у кримінальному провадженні, саме слідчий суддя, здійснюючи судовий контроль, повноважний за клопотанням власника або іншого володільця відповідного майна в порядку, передбаченому частиною другою статті 174 цього Кодексу, вирішити питання про скасування такого арешту після закриття слідчим кримінального провадження.
Таким чином, у разі, якщо арешт на майно накладено в порядку, передбаченому КПК України 2012 року, особа, яка вважає, що такими діями порушено її право на майно, навіть за умови, що вона не є учасником кримінального провадження, а останнє закрив своєю постановою слідчий, має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту в порядку кримінального судочинства. Такий порядок захисту права на майно є ефективним, оскільки забезпечить відновлення права власника або іншого володільця майна, на яке був накладений арешт слідчим суддею у кримінальному провадженні.
На підставі викладеного, з урахуванням мети вжиття заходу забезпечення кримінального провадження у виді арешту майна, оскільки кримінальне провадження закрито, слідчий суддя дійшов висновку про обґрунтованість поданого клопотання, оскільки підстави для подальшого застосування арешту майна відсутні.
Керуючись ст.ст. 170-174 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання задовольнити.
Скасувати у повному обсязі арешт, накладний ухвалою слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 15.07.2021 року №295/7932/21, а саме з автомобіля марки автомобіля марки «Opel Omega», реєстраційний номер НОМЕР_1 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1