Справа № 761/8345/22
Провадження № 1-кс/761/4710/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
18 травня 2022 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 розглянувши клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 120 151 001 000 093 68 від 11.08.2015 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.190, ч. 4 ст.358 КК України про арешт майна,

в с т а н о в и в:
До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 120 151 001 000 093 68 від 11.08.2015 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.190, ч. 4 ст.358 КК України, про накладення арешту на нежилі приміщення (група приміщень) №76, приміщення громадського призначення, вбудованих в житловий будинок, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 (призначення приміщень нежитлове, складається з приміщень з №1 по № 9 загальною площею 142,10 кв.м.), із забороною розпоряджатися та будь-яким способом користуватися даними приміщеннями, в тому числі для проживання, проведення будь-яких ремонтних робіт, перепланування, перебудови, зміни конструктивних елементів приміщення, встановлення будь-якого обладнання, здійснення будь-яких дій, спрямованих на зміну стану даних нежитлових приміщень.

На обґрунтування клопотання зазначено, що що 10.06.2015 невідомі особи, шляхом обману, використовуючи завідомо підроблений акт державного виконавця про проведення прилюдних торгів від 20.02.2015, заволоділи правом власності на приміщення за адресою: АДРЕСА_2 , які належали на праві приватної власності ДП «Катрін», засновником та керівником якого є ОСОБА_4 , шляхом реєстрації його на ОСОБА_5 .

Зметою забезпечення схоронності речового доказу 17.10.2019 слідчим суддею Шевченківського районного суду м. Києва частково задоволено клопотання прокурора та на речовий доказ - нежилі приміщення (група приміщень) №76, приміщення громадського призначення, вбудованих в житловий будинок, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 (призначення приміщень - нежитлове, складається з приміщень з №1 по №9, загальною площею 142,10 кв. м), накладено арешт без позбавлення права її власникам використовувати його.

Проте, 18.10.2019, 22.11.2019, 24.11.2019, 13.12.2019, 20.01.2020, 29.09.2021, 30.09.2021 представниками власника майна ОСОБА_6 вживались заходи на заміну замків вхідної двері предмету злочину, проникнення до нього, що вказує на те, що накладення арешту на вищеописаний об`єкт нерухомості без заборони його використання є недостатнім заходом забезпечення, окрім цього ОСОБА_6 проводять ремонтні роботи, які саме перевірити немає можливості, так як представники власника майна не допускають до приміщення.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 24.01.2020 задоволено клопотання прокурора та накладено арешт на предмет злочину із забороною користування.

Ознайомившись з ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_7 про арешт майна та отримавши його роз`яснення ОСОБА_8 почав робити ремонт у вищевказаних приміщеннях.

На підставі викладеного прокурор просив накласти арешт на нежилі приміщення (група приміщень) №76, приміщення громадського призначення, вбудованих в житловий будинок, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 (призначення приміщень нежитлове, складається з приміщень з №1 по № 9 загальною площею 142,10 кв.м.), заборонивши розпоряджатися та будь-яким способом користуватися даними приміщеннями, в тому числі для проживання, проведення будь-яких ремонтних робіт, перепланування, перебудови, зміни конструктивних елементів приміщення, встановлення будь-якого обладнання, здійснення будь-яких дій, спрямованих на зміну стану даних нежитлових приміщень.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив його задовольнити з наведених у ньому підстав.
У силу ч. 2 ст. 172 КПК України якщо майно, щодо якого ініційоване питання про арешт, не є тимчасово вилученим, з метою забезпечення його арешту, розгляд клопотання може бути здійснено без повідомлення власника майна.
Слідчий суддя, заслухавши слідчого, вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, заслухавши доводи слідчого, дійшов висновку про таке.
Частиною 1 статті 170 КПК передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно підлягає конфіскації як виду покарання.

Водночас, як зазначено прокурором у клопотанні та підтверджено у судовому засіданні, рішенням Шевченківського районного суду м. Києві від 24.01.2020 на об`єкт нерухомого майна, а саме: нежилі приміщення (група приміщень) №76, приміщення громадського призначення, вбудованих в житловий будинок, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 (призначення приміщень - нежитлове, складається з приміщень з №1 по №9, загальною площею 142,10 кв. м), вже накладено арешт із забороною користування.

Отже, вказаним вище рішенням слідчого судді здійснено запобігання можливості приховування, знищення або використання арештованого майна, тобто гарантовано виконання завдання ініційованого прокурором заходу забезпечення кримінального провадження.
Наведена обставина унеможливлює повторне накладення арешту на вказане слідчим майно, оскільки відсутні правові підстави для повторного застосування вказаного заходу забезпечення кримінального провадження, що у силу ч. 2 ст. 173 КПК є підставою для відмови у задоволенні клопотання.
Керуючись вимогами ст. 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя
у х в а л и в:
Відмовити у задоволенні клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про накладення арешту на нежилі приміщення (група приміщень) №76, приміщення громадського призначення, вбудованих в житловий будинок, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 (призначення приміщень нежитлове, складається з приміщень з №1 по № 9 загальною площею 142,10 кв.м.), із забороною розпоряджатися та будь-яким способом користуватися даними приміщеннями, в тому числі для проживання, проведення будь-яких ремонтних робіт, перепланування, перебудови, зміни конструктивних елементів приміщення, встановлення будь-якого обладнання, здійснення будь-яких дій, спрямованих на зміну стану даних нежитлових приміщень.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: