Справа № 589/2847/22
Провадження № 1-кс/589/966/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 вересня 2022 року

Слідчий суддя Шосткинського міськрайонного суду Сумської області ОСОБА_1 ,

з участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчої - ОСОБА_4 ,

підозрюваного - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Шостка клопотання слідчого СВ Шосткинського РУП Головного управління Національної поліції в Сумській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Шосткинської окружної прокуратури ОСОБА_6 , щодо підозрюваного ОСОБА_5

- про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, -

ВСТАНОВИВ:

До провадження слідчого судді надійшло клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст.121 КК України.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюються у вчиненні злочину та в межах даного кримінального провадження вбачається наявність ризиків неналежної процесуальної поведінки з боку підозрюваного, яким не зможе запобігти більш м`який запобіжний захід.

В судовому засіданні прокурор, посилаючись на зазначені обставини, вважає наявними достатні підстави для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного, оскільки існують ризики, що він буде переховуватись від суду та незаконно впливати на свідків. Вказав, що ОСОБА_5 офіційно ніде не працює, не має постійного легального джерела прибутку, живе за рахунок випадкових заробітків, ніде не навчається, раніше судимий, має не зняту та не погашену у встановленому законом порядку судимість за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України, а саме: за вчинення розбійного нападу, поєднаного з із насильством, небезпечним для життя та здоров`я потерпілого, що також свідчить про те, що він на шлях виправлення не став та може продовжити займатися злочинною діяльністю. Прокурор стверджує, що більш м`які запобіжні заходи не забезпечать належної процесуальної поведінки останнього.

Підозрюваний заперечував проти задоволення клопотання з мотивів необґрунтованості підозри та недоведеності наявності ризиків у кримінальному провадженні. Просив застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, зазначивши, що жодного наміру спричинити шкоду він не мав, йому дуже прикро, що так сталося. Ні тікати, ні впливати він не збирається: в нього є дружина і дитина, і він збирався влаштуватись на роботу до свого брата. Зазначив, що у разі застосування іншого запобіжного заходу буде сумлінно виконувати покладені на нього обов`язки.

Заслухавши прокурора, підозрюваного, вивчивши матеріали за клопотанням слідчого, перевіривши його доводи, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

В провадженні Шосткинського РУП ГУНП в Сумській області перебувають матеріали кримінального провадження № 0000706 від 03 вересня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Вирішуючи питання про наявність правових підстав та доцільність застосування щодо ОСОБА_5 найсуворішого запобіжного заходу, слідчий суддя бере до уваги наступне.

Конвенція про захист прав людини та основоположних свобод (ст.5) втілює основоположне право людини на захист від свавільного втручання держави у її право на свободу. Тому, у кожному випадку, коли вирішується питання щодо тримання під вартою або звільнення, діє презумпція на користь звільнення.

З цього правила випливають два природних наслідки: тягар доведення обставин, що свідчать на користь утримання під вартою, завжди несе сторона обвинувачення, а будь-які обставини, щодо доведеності яких або значення яких для вирішення питання про тримання під вартою або звільнення, залишається сумнів, мають тлумачитися на користь звільнення особи.

Роль слідчого судді при оцінці вказаних обставин полягає в перевірці істинних намірів та цілей, що стоять за позбавленням особи свободи, відповідності цих цілей та намірів вимогам закону, та, у випадку встановлення відсутності законних підстав для тримання особи під вартою, - прийняття рішення про звільнення особи з-під варти.

Така перевірка відбувається за правилами національного законодавства, які міститься в положеннях ст.ст. 177, 178, 183 КПК України.

Так, виходячи з вищенаведених норм закону, насамперед слідчий суддя, вирішуючи питання про законність тримання особи під вартою, має вирішити питання, чи існують підстави для "розумної підозри" щодо причетності підозрюваного до вчинення злочину. А згідно ст. 177, 178 КПК України наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою злочину повинна бути підтверджена вагомими доказами.

При цьому слід зазначити, що у випадку, якщо відносно особи ставиться питання про застосування винятково суворого запобіжного заходу, то слідчий суддя повинен приділити особливу увагу оцінці вагомості доказів вчинення нею злочину.

ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Згідно змісту підозри, 03.09.2022 близько 20 год. 10 хв. ОСОБА_5 перебував біля магазину, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , де відпочивав разом зі своїми знайомими ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , з якими вживав алкогольні напої. Під час розпивання спиртних напоїв між ОСОБА_5 з однієї сторони та ОСОБА_7 і ОСОБА_8 з іншої сторони, виник словесний конфлікт, під час якого вони розмовляли на підвищених тонах та лаялись один на одного.

У ході вказаної словесної сварки, на ґрунті раптово виниклих неприязних стосунків ОСОБА_5 кулаком своєї правої руки наніс один удар у праву частину обличчя ОСОБА_7 . Від даного удару ОСОБА_7 втратив рівновагу, не втримався на ногах та впав на спину, при цьому ударився задньою частиною голови об кузов автомобіля ГАЗ 2104 д.н.з. НОМЕР_1 ., який стояв біля магазину за вказаною адресою, а потім впав на дорожнє покриття, при цьому вдарившись лівою потиличною частиною голови, після чого втратив свідомість, а потім, не приходячи до тями, помер на місці.

В результаті своїх протиправних дій ОСОБА_5 умисно спричинив ОСОБА_7 тілесні ушкодження у вигляді закрито черепно мозкової травми, важкого забою головного мозку, крововиливу під м`яку та тверду мозкові оболонки, набряк головного мозку, які кваліфікуються як тяжке тілесне ушкодження за ознакою небезпеки для життя.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні вказаних злочинів підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: показаннями неповнолітнього свідка ОСОБА_9 , показаннями неповнолітнього свідка ОСОБА_10 , показаннями свідка ОСОБА_8 , показаннями свідка ОСОБА_11 , показаннями свідка ОСОБА_12 , протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю неповнолітнього свідка ОСОБА_10 ; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю неповнолітнього свідка ОСОБА_9 ; протоколами оглядів місць подій від 03.09.2022 та 04.09.2022, іншими матеріали кримінального провадження в повній їх сукупності.

Обов`язковими, передбаченими ст. 177, 183, КПК України, підставами застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є наявність ризиків неналежної процесуальної поведінки, яким не може запобігти більш м`який запобіжний захід.

Виходячи зі змісту вказаних норм закону, а також практики Європейського суду з прав людини, зокрема рішення «Клішин проти України», наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.

Висновки слідчого та прокурора у клопотанні щодо наявності ризиків мають бути належно обґрунтовані, зроблені за результатами сукупного аналізу характеру злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців, стану здоров`я, матеріального стану), поведінки під час розслідування злочину (наявність або відсутність спроб ухиляння від органів влади), способу життя взагалі, способу самозабезпечення.

Обґрунтування неможливості запобігти ризикам, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, також повинна бути обумовлена достатніми даними. Достатні дані при цьому повинні бути не уявними або ж припустимими, а конкретними, визначеними, необхідними, підтвердженими відповідними доказами.

Разом з тим, такі висновки залишись належним чином не обґрунтовані, а тому слідчий суддя не може у повному обсязі з ними погодитися.

Так, наявність ризику, що підозрюваний може впливати на свідків у кримінальному провадженні завжди повинна бути підтверджена даними, що чітко вказують на психологічний чи то фізичний тиск і джерело такого доказу повинно бути безумовним.

Це випливає з висновку, який міститься у рішенні «Москаленко проти України», в якому Європейський суд з прав людини вказав, що ризик того, що заявник примушуватиме свідків, потерпілих давати неправдиві показання, має вимірюватися наявністю достатніх підтверджуючих даних.

Твердження ж у клопотанні щодо можливого впливу підозрюваного на свідків, інших осіб у даному кримінальному провадженні жодним чином не вмотивовані.

Крім того, згідно протоколів допиту свідків, останні показали, що ОСОБА_5 намагався уникнути сварки, просив ОСОБА_7 заспокоїтись, а після нанесення удару і падіння останнього, особисто поїхав зустрічати "швидку" та вказував дорогу до потерпілого.

Не є мотивованими посилання слідчого і прокурора на те, що обвинувачений може вчинити інший злочин лише з огляду на те, що він раніше судимий і що інший запобіжний захід, крім тримання під вартою, не може усунути цей ризик.

Щодо ризику ухилення від слідства та суду необхідно зазначити, що слідчий в судовому засіданні підтвердив, що ОСОБА_5 з"являється за викликами в поліцію, надає покази.

Тобто, у судовому засіданні з`ясовано, що ОСОБА_5 з моменту набуття статусу підозрюваного у кримінальному провадженні будь-яких заходів для ухилення від слідства не вчиняв, намірів такої поведінки не виявляв.

Крім того, при оцінці критеріїв ризику втечі, суд бере до уваги дані про особу підозрюваного, а саме те, що він має постійне місце проживання, має стійкі соціальні зв`язки: батьків, дружину, малолітнього сина. Крім того, відсутні дані про відповідний рівень матеріального забезпечення підозрюваного, який би дозволяв йому залишити постійне місце проживання та утримувати себе самостійно.

Таким чином, ризик ухилення підозрюваного від слідства та суду є незначним.

Тяжкість злочину, на яку посилається слідчий та прокурор, не є достатньою підставою, яка б свідчила про наміри підозрюваного ухилитися від слідства та суду і давала б підстави вважати наявними виключні підстави для обмеження свободи підозрюваного, оскільки ступінь ризиків має оцінюватися в сукупності з іншими конкретними, необхідними, підтвердженими даними про спроби підозрюваного вчиняти дії, спрямовані на протидію досудовому розслідуванню.

Таких даних у судовому засіданні не встановлено, прокурором не наведено.

Тому, на переконання слідчого судді адекватним та ефективним механізмом у цій справі буде запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Відповідно, виходячи з вищезазначеного, клопотання слідчого підлягає задоволенню частково: у застосуванні щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слід відмовити та застосувати щодо нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Керуючись ст. 176-178, 183, 181,376 КПК України слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання - задовольнити частково.

В задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 відмовити.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді, суду залишати житло за адресою: АДРЕСА_2 , цілодобово, крім випадків невідкладної медичної допомоги та необхідності перебування в укритті під час повітряної тривоги.

Покласти на підозрюваного наступні обов`язки:

1) прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за першою вимогою;

2) утримуватись від спілкування зі свідками, окрім необхідності проведення одночасних допитів;

3) здати на зберігання до Шосткинського РУП Головного управління Національної поліції в Сумській області свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інщі документи, що дають право на виїзд з України (за наявності);

4) повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ст. 181 КПК України працівники органу поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків.

Копію ухвали для виконання передати до органу поліції за місцем проживання підозрюваного.

Строк дії ухвали визначити до 04.11.2022 року.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Сумського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Шосткинського міськрайонного суду
Сумської області ОСОБА_1