Номер провадження:1-кс/521/3544/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 жовтня 2022 року м.Одеса

Слідчий суддя Малиновського районного суду м. Одеси ОСОБА_1

за участю секретаря - ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні клопотання захисника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 , про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на інший не пов`язаний з позбавленням волі, відносно:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Одеси, громадянина України, СПД « ОСОБА_5 », зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

підозрюваного в кримінальному провадженні за №0000077 від 28.07.2022 р., за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 189, ч. 4 ст. 187 КК України, -

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора - ОСОБА_6 ,

захисника - ОСОБА_4 ,

ВСТАНОВИВ:

Захисник ОСОБА_3 адвокат ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Малиновського районного суду м. Одеси в порядку ст. 201 КПК України із клопотання про зміну застосованого до підозрюваного ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно на інший не пов`язаний з позбавленням волі.

Обґрунтовуючи клопотання захисник, зазначає, що 09 серпня 2022 року слідчий суддя Малиновського районного суду м. Одеси, розглянувши клопотання слідчого СВ ВП №3 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_7 , погоджене з прокурором Малиновської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_6 по кримінальному провадженню, внесеному до ЄРДР за № 0000077 від 28.07.2022 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 189, ч. 4 ст. 187 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ухвалив застосувати до підозрюваного ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк досудового розслідування, тобто до 18.10.2022 року, без права внесення застави.

13.09.2022 року Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Одеського апеляційного суду, розглянувши апеляційну скаргу захисника скасувала Ухвалу Малиновського районного суду м. Одеси від 09 серпня 2022 року та постановила нову, якою було обрано відносно ОСОБА_3 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 16 жовтня 2022 року, включно, без визначення розміру застави.

Разом з тим, захисник зазначає, що в кримінальному провадженні виникли нові обставини, які не розглядалися слідчим суддею, зокрема у підозрюваного ОСОБА_3 суттєво погіршився стан здоров`я на фоні хронічних розладів та перебування в умовах слідчого ізолятора.

В кінці серпня 2022 року у підозрюваного ОСОБА_3 суттєво погіршився стан здоров`я та він звернувся до адміністрації та медичного пункту слідчого ізолятора зі скаргами на новоутворення у нижньої частині хребта а також утруднення дихання та біль у легенях. В умовах слідчого ізолятора було проведено хірургічне втручання, але в умовах медичного пункту відсутні можливості для належного діагностування та лікування, тому лікар зробив висновок щодо необхідності повторного хірургічного втручання в умовах стаціонару.

Крім того захисник, звертає увагу, що ОСОБА_3 тривалий час має хронічні пульмонологичні захворювання, зокрема правосторонній плевріт, неодноразова за останні 10 років проходив стаціонарне лікування у ГКБ-10, лікарні УМВС та Обласної лікарні, що підтверджується наявними витягами із історії хвороби, які свідчать про хронічні захворювання легенів.

У зв`язку з чим, захисник вважав, що застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави, або домашнього арешту буде достатнім для забезпечення виконання ним покладених на нього обов`язків.

Забезпечити доставку до суду підозрюваного ОСОБА_3 не представилося можливим у зв`язку з веденим в Україні військовим станом та фактичними бойовими діями на території держави, відповідно до Закону України «Про затвердження Указу Президента України «Про ведення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 року.

Судом також були вжиті заходи щодо проведення судового засіданні у режимі відеоконференції з ДУ «Одеській слідчий ізолятор», однак під час судового засідання, зв`язок з ДУ «Одеській слідчий ізолятор» зник, та в подальшому вийти на зв`язок з зазначеною установою не надалося за можливе.

Учасники судового провадження не заперечували проти розгляду клопотання захисника про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на інший не пов`язаний з позбавленням волі, за відсутністю підозрюваного.

Прокурор в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, зазначивши, що ОСОБА_3 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України, разом з тим продовжують існувати ризики, враховані при обрані йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. В задоволенні клопотання просив відмовити.

В судовому засіданні захисник вимоги клопотання підтримав повністю з викладених в ньому підстав, просив задовольнити.

Розглянувши клопотання та вивчивши матеріали які обґрунтовують доводи клопотання заслухавши думку учасників процесу, приходжу до висновку, що клопотання підлягає задоволенню, з наступних підстав.

В ході судового розгляду встановлено, що у провадженні СВ ВП №3 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області перебувають матеріали кримінального провадження № 0000077 від 28.07.2022 р.

Відповідно до повідомлення про підозру від 19.08.2022 р., ОСОБА_3 інкримінується вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України.

Ухвалою колегією суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Одеського апеляційного суду від 13.09.2022 року відносно ОСОБА_3 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення застави.

Відповідно до ст. 201 КПК України підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний розглянути клопотання підозрюваного, обвинуваченого протягом трьох днів з дня його одержання згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з вимогами ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;

3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;

4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;

5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;

6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;

7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;

8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;

9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;

10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;

11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини;

12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Таким чином, за змістом ст. 201 КПК України підставою для зміни запобіжного заходу є, зокрема, наявність нових обставин, які не розглядалися слідчим суддею при застосуванні запобіжного заходу: зміна обставин підозри, зменшення встановлених ризиків. Крім цього, при вирішенні питання про зміну запобіжного заходу, як і при вирішенні питання про його застосування слідчий суддя, відповідно до ст. 178 КПК України повинен дослідити й інші обставини, зокрема міцність соціальних зв`язків обвинуваченого, в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців.

Тобто обґрунтованість застосування запобіжного заходу може піддаватися судовому контролю через певні проміжки часу на предмет перевірки наявності чи відсутності ризиків, за наявності яких такий запобіжний захід було застосовано, та внаслідок виникнення інших обставин, які можуть бути підставами зміни запобіжного заходу в сторону його пом`якшення, зміни чи скасування, оскільки тривала дія запобіжного заходу без врахування конкретних обставин справи може призвести до порушення прав, свобод чи інтересів учасників кримінального провадження.

Зміна запобіжного заходу обумовлюється тим, що в ході кримінального провадження змінюються підстави застосування чи обставини, що враховувалися при обранні запобіжного заходу, внаслідок чого запобіжний захід може бути замінений на інший - більш або менш суворий. При цьому підставами звернення з клопотанням про зміну запобіжного заходу є обставини, які або існували під час прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу, але про які не було відомо сторонам, або які виникли після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу. Такими підставами, наприклад, може бути суттєва зміна обставин, що їх було взято до уваги при обранні запобіжного заходу, а саме змінилася кваліфікація кримінального правопорушення, погіршився стан здоров`я підозрюваного, змінився склад його родини чи утриманців, або майновий стан, інші обставини, які мають суттєве значення. Однак існування таких обставин повинно бути обґрунтовано належними доказами.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Виходячи з положень п. 4) ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосовано до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Так, кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 187 КК України, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_3 , є особливо тяжким злочином, за який передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від восьми до п`ятнадцяти років із конфіскацією майна.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України, на будь-якій стадії кримінального провадження, тобто як на стадії досудового розслідування, так і на стадії судового провадження.

Більш м`якими запобіжними заходами, у порівнянні із триманням під вартою, є домашній арешт, застава, особиста порука та особисте зобов`язання.

За результатами розгляду даного клопотання, слідчим суддею встановлено існування ризиків: переховування від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на потерпілу та свідків у цьому ж кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Стороною захисту не доведено, що встановлені судом ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, на цей час припинили існування.

Крім того слідчому судді була надана медична довідка Одеської міської медичної частини № 21, від 11.10.2022 року, яка містить інформацію про стан здоров`я підозрюваного ОСОБА_3 , що перебуває у ДУ «ОСІ».

Відповідно до медичної довідки Одеської міської медичної частини № 21, підозрюваний ОСОБА_3 , прибув до установи 22.08.2022 року. 05.09.2022 в ході огляду у хірурга, підозрюваний повідомив про скарги на біль та припухлість в ділянці сідничної складки. При огляді хірургом встановлено: в верхній частині між сідничної складки визначається гіперемія шкіри та напружена припухлість 4x1 см. При пальпації отвору в центрі виділяєся гній. Встановлено діагноз: кінчикова кисла, що нагноїлася.

Того ж дня, 05.09.022 р. під місцевою анестезією розкритий гнійник розрізом довжиною 2 см. Виділилось 5 мл. гною. Порожнина гнійника оброблена перекисом водню, заповнена антисептиком, встановлений латексний дренаж накладена асептична пов`язка.

10.10.2022 в ході огляду у хірурга, підозрюваний повідомив про скарги па наявність нориці з виділеннями ділянці крижового відділу хребта та куприка. При огляді хірургом встановлено: в ділянці норицевого отвору шкіра звичайного кольору, виділення серозні, незначні. Встановлено діагноз: епітеліальний куприковий хід. Ув`язненому ОСОБА_3 роз`яснено про хронічний характер його захворювання. Радикальне лікування у вигляді операції висічення куприкового ходу можливе в плановому порядку під загальною або спинальною анестезією.

При вирішенні питання про зміну запобіжного заходу, слідчим суддею серед іншого, приймається до уваги особиста ситуація підозрюваного, а саме має постійне місце роботи СПД, раніше до кримінальної відповідальності не притягався, має незадовільний стан здоров`я, одружений, на утриманні має неповнолітню дитину та має постійне місце мешкання.

Враховуючи положення п. 3 ч. 1 ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі стан здоров`я обвинуваченого.

Відповідно до ст. 9 Міжнародного пакту про громадянські та політичні права (ратифікований Українською РСР 19 жовтня 1973 року), утримання під вартою осіб, які чекають судового розгляду, не повинно бути загальним правилом, але звільнення може здійснюватися в залежності від надання гарантій явки в суд.

У відповідності до ст. 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Статтею 3 «Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод» встановлено, що нікого не може бути піддано катуванню або нелюдському чи такому, що принижує гідність, поводженню або покаранню.

Враховуючи положення ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Суду Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до правової позиції Європейського суду з прав людини, наведеної в п. 77 рішення Суду у справі «Кущ проти України» охорона здоров`я ув`язнених осіб повинна забезпечуватися належним чином. Відсутність належної медичної допомоги може становити поводження, що суперечить статті 3 Конвенції.

Медична допомога, яка доступна в установах системи виконання покарань, не завжди може бути на тому ж рівні, що й в найкращих громадських медичних закладах. Проте держава має забезпечити належний захист здоров`я ув`язнених, зокрема шляхом надання необхідної медичної допомоги (п. 72 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ухань проти України»).

Суд враховує наявні відомості про виставлені діагнози підозрюваному ОСОБА_3 , встановлені лікарями Одеської міської медичної частини № 21, які потребують постійних додаткових інструментальних методів обстеження та лікування (операції) тільки виключно в спеціалізованих медичних закладах МОЗ за відповідним профілем.

Також суд бере до уваги, що подальше тримання під вартою ОСОБА_3 може призвести до настання значних негативних наслідків для його здоров`я.

Таким чином, стан здоров`я ОСОБА_3 , поза всяких сумнівів викликає занепокоєння. У справі «Каприковський проти Польщі» ЄСПЛ зазначає, що подальше тримання заявника під вартою без відповідного лікування і допомоги становило нелюдське і таке, що принижує гідність, поводження, яке сягало рівня порушення статті 3 Конвенції. У цій же справі ЄСПЛ зазначає, що мало місце порушення статті 3 Конвенції у зв`язку з відсутністю адекватного та належного лікування.

Відповідно до Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 14 від 19 грудня 2014 року однією із вагомих підстав для зміни запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є належне врахування стану здоров`я обвинуваченого та визначення можливості отримувати медичну допомогу в умовах СІЗО. Для зміни запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на більш м`який з підстав врахування стану здоров`я суд повинен переконатися у наявності підтвердної медичної документації про стан здоров`я та оцінити можливість надання ефективної допомоги в лікуванні захворювання обвинуваченого в умовах СІЗО.

Відповідно до правової позиції Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, викладеної в листі від 04 квітня 2013 року слідчому судді, суду при розгляді відповідного клопотання слід ретельно перевіряти достовірність підстав для його задоволення, оскільки одним із найбільш частих порушень прав людини, визнаних ЄСПЛ у справах проти України, є необґрунтоване ухвалення судами рішень про продовження строку тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою, а також те, що можливість застосування запобіжних заходів, альтернативних триманню під вартою (зокрема, йдеться про застосування застави), у багатьох випадках навіть не розглядалася.

Відповідно до практики ЄСПЛ, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, передбачених законом (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України».

Оцінивши в сукупності ступень тяжкості покарання, що загрожує підозрюваному за вчинення інкримінованого йому злочину, та враховуючи дані про особу підозрюваного, який має постійне місце роботи СПД, раніше до кримінальної відповідальності не притягався, має незадовільний стан здоров`я, одружений, на утриманні має неповнолітню дитину, слідчий суддя приходить до висновку, що на даний момент ризики, передбачені ч. 1, ч. 3 ч. 5 ст. 177 КПК України, не відпали але зменшились. Стороною обвинувачення у судовому засіданні не доведено що жоден із більш м`яких, ніж тримання під вартою, запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ч. 1, ч. 3 ч. 5 ст. 177 КПК України та наявні підстав для зміни запобіжного заходу у виді тримання під вартою на запобіжний захід у виді домашнього арешту, з покладенням на підозрюваного передбачених ч.5 ст. 194 КПК України зобов`язань.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 193, 194, 201, 309, 376 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання захисника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 , про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на інший не пов`язаний з позбавленням волі, відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного в кримінальному провадженні за №0000077 від 28.07.2022 р., за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 189, ч. 4 ст. 187 КК України, - задовольнити

Змінити підозрюваному ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід з тримання під вартою на домашній арешт, та заборонити цілодобово залишати місце свого проживання, за адресою: АДРЕСА_2 , за виключенням необхідності отримання медичної допомоги.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_3 , обов`язки передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;

2) не відлучатися за межі м. Одеси, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Строк дії ухвали слідчого судді та термін дії обов`язків, покладених слідчим суддею, визначити в межах строку досудового розслідування - до 19 листопада 2022 року.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Підозрюваного ОСОБА_3 , звільнити з під варти.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1