ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/821/344/22 Справа № 712/7355/22 Категорія: ст. 181 КПК України Головуючий у І інстанції ОСОБА_1 Доповідач в апеляційній інстанції ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 жовтня 2022 року Черкаський апеляційний суд в складі суддів:

суддя-доповідач ОСОБА_2
судді ОСОБА_3 , ОСОБА_4
секретар ОСОБА_5

за участі:
прокурора ОСОБА_6
підозрюваного ОСОБА_7

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси апеляційну скаргу прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 16.09.2022, якою відносно

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.
Свидівок, Черкаської області, громадянина України, з середньою освітою,
неодруженого, непрацюючого, дітей на утриманні не має, зареєстрованого та
проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не
судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення,
передбаченого ч. 3 ст. 309 КК України,

застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби строком на два місяці, починаючи з 16.09.2022 по 16.11.2022 включно, -

в с т а н о в и в :

ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 16.09.2022 відмовлено у задоволенні клопотання слідчого СВ Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_8 , погодженого прокурором Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 та застосовано до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на два місяці, починаючи з 16.09.2022 по 16.11.2022 включно, з покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.
В обґрунтування ухвали слідчий суддя зазначив, що доводи клопотання слідчого у сукупності із зібраними доказами підтверджують обґрунтованість підозри щодо вчинення ОСОБА_7 правопорушень, проте доводи слідчого та прокурора стосовно можливого переховування підозрюваного від органу досудового розслідування не доведено відповідними доказами.

Не погоджуючись з такою ухвалою слідчого судді прокурор у кримінальному провадженні ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу, в якій просить її скасувати та ухвалити нову, якою обрати відносно ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням застави у розмірі 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб в межах строку досудового розслідування.
Вказує, що слідчим суддею не наведено чітких аргументів яким чином слідчим та прокурором не доведено обставини можливого переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду.
В оскаржуваній ухвалі зазначено лише про формальні чинники, що слідчий суддя має право обрати більш м`який запобіжний захід та не взято до уваги, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосовано до раніше не судимої особи, яка підозрюється у вчинення злочину, за який законом передбачено покарання понад 5 років. Злочин, передбачений ч. 3 ст. 309 КК України відноситься до категорії тяжких та передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років.
Прокурор посилається на те, що у даній справі є очевидним ризик незаконного впливу на свідків у даному кримінальному провадженні, оскільки один із свідків проживає в одному будинку та під`їзді з підозрюваним.
Крім того, в апеляційній скарзі йдеться про те, що ОСОБА_7 не має міцних соціальних зв`язків, не одружений, дітей на утриманні не має, офіційно не працевлаштований, що на думку прокурора, дає підстави вважати щодо можливого переховування від органу досудового розслідування та суду та вчиняти нові злочини. Так, підозрюваний, будучи працездатною особою, маючи молодий вік не докладає зусиль для офіційного працевлаштування.

Заслухавши доповідь судді, пояснення прокурора, який просив задовольнити апеляційну скаргу, думку підозрюваного, який просив у задоволенні апеляційної скарги відмовити, вивчивши матеріали судового провадження та перевіривши доводи апеляційних скарг, колегія суддів дійшла наступних висновків.
Розглядаючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, так само як і про заміну обраного раніше запобіжного заходу на тримання під вартою, слідчий суддя для прийняття законного й обґрунтованого рішення відповідно до ст.ст. 178, 199 КПК України та практики ЄСПЛ, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки. При цьому наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.
Відповідно до вимог ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.
Крім того, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою суд повинен врахувати обставини, передбачені ст. 178 КПК України, зокрема, тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується особа та дані, які її характеризують і можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.
Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Як встановлено слідчим суддею та вбачається з представлених в апеляційний суд матеріалів, у провадженні слідчого відділу Черкаського районного управління поліції Черкаського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0002138 від 14.09.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 309 КК України.
Згідно витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, відомості про вчинення кримінального правопорушення у кримінальному провадженні № 0002138 внесені до вказаного реєстру 14.09.2022 за фабулою: «08.09.2021 в ході проведення санкціонованого обшуку на підставі ухвали Соснівського районного суду м. Черкаси за адресою: АДРЕСА_1 , де проживає гр. ОСОБА_7 , було виявлено та вилучено речовини, які можуть відноситись до психотропних речовин» з правовою кваліфікацією за ч. 3 ст. 309 КК України.
14.09.2022 на підставі ст. 208 КПК України ОСОБА_7 було затримано за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КПК України.
15.09.2022 ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 309 КК України незаконному придбанні, зберіганні психотропної речовини у особливо великих розмірах без мети збуту.
Згідно з доводами, викладеними у клопотанні та матеріалами наданими на підтвердження цих доводів, обґрунтованість підозри щодо вчинення ОСОБА_7 правопорушень підтверджується сукупністю зібраних доказів, з такими висновками слідчого судді погоджується і апеляційний суд.
На думку апеляційного суду також слід врахувати позицію Європейського суду з прав людини з приводу того, що серйозність пред`явленого обвинувачення і ризик втечі може бути аргументом при обранні запобіжного заходу і відповідно до п. 3 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод тримання під вартою може бути виправданим тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості переважає принцип поваги до свободи особистості.
Апеляційний суд також зважає на практику ЄСПЛ, зокрема, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте, таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26.07.2001 ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».
Також ЄСПЛ неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; підвищена суспільна небезпечність інкримінованого обвинуваченому злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; ризик переховування від суду; можливість вчинення іншого правопорушення особою; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством (п. 79 рішення ЄСПЛ у справі «Харченко проти України» від 10.02.2011, рішення «Лабіта проти Італії» від 06.04.2000, рішення «Летельє проти Франції» від 26.06.1991).
Підозрюваний ОСОБА_7 має постійне місце проживання за місцем реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 , квартира належить йому на праві приватної форми власності, що свідчить про стійкість соціальних зв`язків за місцем проживання, про що вказав в оскаржуваній ухвалі слідчий суддя та з цими висновками погоджується апеляційний суд.
Проте, на думку апеляційного суду, більш достатнім запобіжним заходом до підозрюваного ОСОБА_7 буде застосування саме цілодобового домашнього арешту, оскільки на переконання апеляційного суду такий запобіжний захід буде пропорційним тому ступеню небезпеки, ризики якого існують у кримінальному провадженні, а також тим завданням, які має досягти орган досудового розслідування, зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та виконання ним обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Посилання прокурора в апеляційній скарзі на можливість незаконного впливу підозрюваним на свідків, вчинення нових злочинів та запобіганню спробам ОСОБА_7 можливого переховування від органу досудового розслідування й суду в своїй сукупності не свідчать про те, що для усунення згаданих ризиків (ч.ч. 1, 3, 5 ст. 177 КПК України) слід застосувати до підозрюваного саме найсуворіший запобіжний захід у виді тримання під вартою.
З огляду на це колегія суддів вважає, що до ОСОБА_7 необхідно та доцільно застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, але не в нічний час доби, а цілодобовий домашній арешт.
Таким чином, враховуючи конкретні обставини інкримінованого підозрюваному кримінального правопорушення, характер інкримінованих йому дій та тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному в разі визнання його винуватим, дані про його особу, наявність цінного нерухомого майна та інші обставини, передбачені ст. 178 КПК України, а також відсутність попередніх судимостей у підозрюваного, апеляційний суд приходить до висновку, що забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного ОСОБА_7 та запобігти встановленим в ході апеляційного розгляду ризикам, передбаченим ч.ч. 1, 3, 5 ст. 177 КПК України, здатен запобіжний захід саме у вигляді цілодобового домашнього арешту, із покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Оскільки підозрюваного було затримано 14.09.2022 року, відповідно досудове розслідування по даній справі має бути закінчено 14.11.2022 року, отже строк запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту не може перевищувати строк досудового розслідування, що починаючи з 06.10.2022 по 14.11.2022 включно становить 1 місяць і 8 днів.
Згідно з ч.3 ст.407 КПК України за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвали слідчого судді чи ухвали суду про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою, а також про продовження строку тримання під вартою, постановлені під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті, суд апеляційної інстанції має право: 1) залишити ухвалу без змін; 2) скасувати ухвалу і постановити нову ухвалу.
З врахуванням викладеного ухвала слідчого судді підлягає до скасування та постановленням нової ухвали про часткове задоволення клопотання слідчого.
Керуючись ст.ст. 181, 193, 194, 405, 407, 422 КПК України, суд , -

п о с т а н о в и в :

апеляційну скаргу прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_6 задовольнити частково.
Ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 16.09.2022 про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час доби строком на два місяці, починаючи з 16.09.2022 по 16.11.2022 включно скасувати.
Постановити нову ухвалу, якою клопотання слідчого СВ Черкаського ГУНП в Черкаській області ОСОБА_8 задовольнити частково.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком 1 місяць 8 днів, починаючи з 06 жовтня 2022 року по 14 листопада 2022 року включно.
На час дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту покласти на підозрюваного такі обов`язки:
- не залишати місце свого постійного проживання за адресою АДРЕСА_1 цілодобово.
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження про зміну місця свого проживання;
- здати на зберігання слідчому у кримінальному провадженні свій паспорт (в т.ч. паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд та в`їзд в України);
- заборонити спілкуватись зі свідками у кримінальному провадженні, окрім як під час проведення слідчих та інших процесуальних дій.
Роз`яснити підозрюваному, що порушення покладених на нього слідчим суддею обов`язків може бути підставою для зміни запобіжного заходу на більш суворий.
Контроль за виконанням підозрюваним запобіжного заходу покласти на Черкаське районне управління поліції ГУ НП в Черкаській області.
Копію даної ухвали вручити підозрюваному, слідчому, в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження, прокурору, начальнику ГУНП в Черкаській області для відому та виконання.
Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення і оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач:

Судді :