УХВАЛА
"22" листопада 2021 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участі секретаря ОСОБА_2 ,
19 листопада 2021р. до суду надійшло клопотання прокурора ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, вилучене 17.11.2021 при обшуку у кв. АДРЕСА_1 , належне ОСОБА_4 .
17.11.2021 під час обшуку у кв. АДРЕСА_1 , проведеному на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 09.11.2021, вилучене майно, яке прокурор просить арештувати.
Прокурор до судового засідання не з`явився, подав заяву, в якій клопотання підтримав, просив задовольнити, справу розглянути за своєї відсутності.
Власник майна до судового засідання не з`явився, подав заяву, в якій проти задоволення клопотання заперечував, просив справу розглянути за своєї відсутності.
Слідчий суддя, дослідивши документи та матеріали, якими обґрунтовуються доводи клопотання, витяг з ЄРДР, доходить наступного:
17.11.2021 під час обшуку у кв. АДРЕСА_1 , проведеному на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 09.11.2021, вилучене майно, яке прокурор просить арештувати.
Відповідно до положень ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину…Завданням арешту майна є запобігання можливості приховування, знищення, використання, перетворення, пресування та відчуження майна. З метою забезпечення схоронності речових доказів, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
При тому, ст. 98 КПК України визначає, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна в порядку п.1 ч.2 ст.170 КПК України, слідчий суддя повинен враховувати можливість використання майна, як доказу у кримінальному провадженні.
Вилучене під час обшуку майно може містити на собі сліди кримінального правопорушення або інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому клопотання підлягає задоволенню.
З урахуванням положень ч.2 ст.168 КПК України, слідчий суддя вважає за доцільне визначити строк, достатній для копіювання, із залученням спеціаліста, інформації, що міститься на вилучених електронних носіях інформації - не більше двох місяців, тобто до 22.01.2022 включно, після чого вказане майно має бути повернуте власнику.
В силу ст. 41 Конституції України, ст. 1 протоколу № 1 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична та юридична особа має право володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, ніж на користь суспільства і на умовах, передбачених Законом або загальними принципами міжнародного права.
Стаття 1 Першого протоколу до Європейської конвенції гарантує право на вільне володіння своїм майном, яке звичайно називається правом на власність.
Крім того, відповідно до практики Європейського суду, для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинна бути розумна співмірність між використовуваними інструментами і тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Розумна рівновага має зберігатися між загальними інтересами суспільства та вимогами дотримання основних прав особи (рішення від 24.10.1986р. у справі за заявою № 9118/80 АГОСІ проти Сполученого Королівства), тобто заходи щодо обмеження права власності мають бути пропорційними щодо мети їх застосування.
Так, за можливості огляду та фотографування вилучених при обшуку банківських карток, відображення інформації у русі коштів по банківських рахунках, а не на банківських картках, докази відповідності саме банківських карток критеріям ст. 98 КПК України, відсутні, тобто доцільність арешту вказаного майна органом досудового розслідування не доведена, а тому клопотання в цій частині задоволенню не підлягає.
У відповідності до ч. 4 ст. 107 КПК України, за неприбуття до судового засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду клопотання не здійснюється.
Керуючись ст. ст.107, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
Клопотання задовольнити частково.
Визначити строк арешту електронних носіїв інформації не більше двох місяців, тобто до 22 січня 2022 включно, після чого вказане майно має бути повернуте власнику.
У задоволенні клопотання в частині арешту платіжних карток: АТ «А-Банк» НОМЕР_8 , строк дії 02.27; АТ «Ощадбанк» НОМЕР_9 , строк дії 01.24; АТ «Ощадбанк» НОМЕР_10 , строк дії 01.24; АТ «Монобанк» НОМЕР_11 , строк дії 06.29; АТ «Сбербанк» НОМЕР_12 , строк дії 10.24; АТ «Сбербанк» 4244 9100 3963 2029, строк дії 09.25; АТ «Сбербанк» 5316 9408 1005 5124, строк дії 10.21; АТ «Монобанк» 5375 4141 2031 8471, строк дії 08.24; АТ КБ «Приватбанк» 4627 0551 0024 3756, строк дії 07.22; АТ «Сбербанк» 5316 9408 1005 7237, строк дії 10.20 - відмовити та зобов`язати орган осудного розслідування повернути вказане майно власнику.
Зберігання арештованого майна здійснювати в порядку, передбаченому Постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012р. «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження» - у камері схову речових доказів СУ ГУНП в Харківській області за адресою: м. Харків, вул. вул. Весніна, 14.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особами, відсутніми при проголошенні в той же строк з моменту отримання її копії.

Слідчий суддя: