УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.10.2021 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання старшого слідчого СВ відділу поліції № 4 Одеського районного управління поліції № 1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором Київської окружної прокуратури міста Одеси ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження №0000872 від 11.10.2021 року відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Олександрівка Бобринецького району Кіровоградської області, українця, громадянина України, із неповною середньою освітою, не одруженого, не працюючого, раніше не судимого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , не маючого постійного місця проживання, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

1.Фактичні обставини даного кримінального провадження.
Як вбачається з клопотання, 11.10.2021 приблизно о 13 годині між ОСОБА_5 та його знайомим ОСОБА_7 ,які перебували біля житлового будинку АДРЕСА_2 , під час сумісного вживання спиртних напоїв, виник словесний конфлікт, в ході якого у ОСОБА_5 на ґрунті раптово виниклих неприязних стосунків, виник злочинний умисел на спричинення ОСОБА_8 тяжких тілесних ушкоджень шляхом нанесення ножових поранень.
Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на спричинення тяжких тілесних ушкоджень ОСОБА_7 , ОСОБА_5 перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, в цей же день приблизно о 13:05 год., знаходячись біля житлового будинку розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , діючи умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, взяв предмет схожий на ніж, лезом якого наніс один удар в область внутрішньої частини стегна лівої ноги ОСОБА_7 , в результаті чого, потерпілому ОСОБА_7 були спричинені наступні тілесні ушкодження: щілиноподібна горизонтальна рана, довжиною 1,5 см, внутрішньої поверхні лівого стегна в середній третині, з рівними краями та гострими кінцями, яка спричинила кровотечу, в результаті якої ОСОБА_7 помер через деякий час.
Після чого, з місця вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_5 зник та в подальшому був затриманий працівниками правоохоронних органів.
2. Обґрунтування поданого клопотання стороною обвинувачення.
Сторона обвинувачення звертається з клопотанням, обґрунтовуючи його тим, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке за результатами розгляду справи у суді йому може бути призначено покарання, пов`язане з реальним позбавленням волі, також останній сім`ї та утриманців не має, постійного місця мешкання в м.Одеса не має, офіційно не працевлаштований, тому міцні соціальні зв`язки у нього відсутні, крім того, після скоєння кримінального правопорушення останній не надав необхідну первинну медичну допомогу потерпілому,з місця скоєння кримінального правопорушення зник, тому він може мати намір уникнути кримінальної відповідальності, а також не прибути до суду за судовим викликом. Тобто встановлена наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Крім того, наявний ризик передбачений п.2 ч. 1 ст. 177 КПК України, тобто підозрюваний ОСОБА_5 може знищити, сховати або спотворити речі, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, оскільки на теперішній проводяться оперативно-розшукові заходи з метою встановлення додаткових свідків злочину та інших доказів.
Крім того, існує ризик передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме підозрюваний ОСОБА_5 може незаконно впливати на свідків, які були присутні під час нанесення тілесних ушкоджень та під час проведення слідчих дій в якості понятих, а також підозра у вчиненні вказаного кримінального правопорушення свідчить про антисоціальну спрямованість поведінки підозрюваного і його агресивну налаштованість.
На даний час не допитані та не встановлені в якості свідків всі очевидці злочину, яким відомо про обставини правопорушення тому є всі підстави вважати, що ОСОБА_9 може тиснути на них, шляхом залякування та примусити давати неправдиві свідчення. Також, на даний час є необхідність у проведенні ряду експертиз тому виникла необхідність у залучені експертів у даному кримінальному провадженні, а підозрюваний може незаконно вплинути на їх рішення з метою уникнення від кримінальної відповідальності.
Крім цього, існує ризик, передбачений п.п. 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, тобто ОСОБА_5 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки останній офіційно не працевлаштований, засоби його існування не відомі.
3.Позиції учасників судового засідання.
Прокурор в судовому засіданні вимоги поданого клопотання підтримав у повному обсязі.

Захисник підозрюваного в судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання.

Підозрюваний в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання.

4. Норми законодавства, якими керується слідчий суддя при вирішенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1, ч. 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
5. Висновки слідчого судді.
Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного переконання.
5.1. Обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри за фактом вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.
Згідно матеріалів поданого клопотання, 12.10.2021 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, кваліфікованого як умисне тяжке тілесне ушкодження, тобто умисне тілесне ушкодження, небезпечне для життя в момент заподіяння, що спричинило смерть потерпілого.
Обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України підтверджується: протоколом огляду місця події від 11.10.2021 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 11.10.2021 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 12.10.2021 року, протоколом пред`явлення особи для впізнання від 11.10.2021 року, протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 від 12.10.2021 року, та іншими матеріалами клопотання в сукупності.
Зважаючи на дані, які містяться в наданих слідчому судді матеріалах, а також приймаючи до уваги п. 175 рішення ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.07.2011 року, згідно якого термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, слідчий суддя вважає доведеним у судовому засіданні наявність обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.
При цьому, слідчий суддя акцентує увагу, що слідчий суддя не вирішує питання винуватості особи у вчиненні тих чи інших кримінальних правопорушень, а лише на підставі долучених до клопотання доказів, вирішує питання наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення таких кримінальних правопорушень.
5.2. Обставини, які свідчать про наявність/відсутність в рамках даного кримінального провадження ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.
Враховуючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, беручи до уваги суспільно-небезпечний характер такого кримінального правопорушення, а також те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке поєднане із застосуванням насильства відносно потерпілого, життя та здоров`я якого визнається найвищою соціально цінністю, що призвело до смерті останнього, слідчий суддя приходить до переконання, що існує ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризик можливого переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду.
Ризик незаконного впливу на свідків у даному кримінальному провадженні існує, оскільки є достатні підстави вважати, що підозрюваний може на них впливати, з метою схилити їх не давати правдиві, послідовні показання у ході досудового розслідування та/або змінити свої показання у подальшому в суді, для уникнення або мінімізації можливої кримінальної відповідальності за вчинення тяжкого злочину.
Наведені обставини свідчать про існування ризику вчинення підозрюваним ОСОБА_5 дій, направлених на незаконний вплив на свідків у вказаному кримінальному провадженні, враховуючи наявність достатніх підстав вважати, що перебування у статусі підозрюваного може викликати у ОСОБА_5 активні дії щодо впливу на свідків, з метою уникнення кримінальної відповідальності, оскільки свідки безпосередньо судом допитані не були, а показання, що надавалися на досудовому розслідуванні, не можуть лягти в обґрунтуванні судових рішень, зважаючи на положення ч. 4 ст. 95 КПК України, враховуючи положення ч. 4 ст. 95 КПК України, згідно яких суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 цього Кодексу. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них.
При вирішенні питання щодо існування ризику, передбаченому п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, у вигляді можливого вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення, слідчий суддя бере до уваги обставини вчинення кримінального правопорушення, його специфіку, а також характеризуючи дані підозрюваного, відповідно до яких останній офіційно не працює, тобто не має постійного джерела прибутку та офіційного заробітку, раніше притягувався до кримінального відповідальності, та на даний час притягується до кримінальної відповідальності, зокрема, за скоєння аналогічного кримінального правопорушення, у зв`язку з чим, існує ризик вчинення іншого кримінального правопорушення.
В частині посилання сторони обвинувачення на існування в рамках кримінального провадження ризиків, передбачених п. 2, п. 4, п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя зазначає, що з огляду на відсутність належного обґрунтування та аргументування стороною обвинувачення існування ризиків можливого знищення, приховування, спотворення речей та документів, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, вчинення іншого кримінального правопорушення, та приходить до переконання про формальність посилання сторони обвинувачення на існування таких ризиків та про їх фактичну відсутність. Так, у клопотанні сторона обвинувачення жодним чином не обґрунтовує які речі та документи може знищити підозрюваний, а також у зв`язку з чим, може вчинити інше кримінальне правопорушення.
5.3. Обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Слідчий суддя враховує, що згідно ч. 1 ст. 176 КПК України, тримання під вартою є найсуворішим запобіжним заходом, при цьому більш м`якими запобіжними заходами по відношенню до нього є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт. Метою ж застосування того чи іншого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання встановленим в ході розгляду клопотання ризикам (ч. 1 ст. 177 КПК України).
Підстав для застосування інших більш м`яких запобіжних заходів відносно підозрюваного ОСОБА_5 в судовому засіданні встановлено не було, зокрема, застосування запобіжних заходів у вигляді застави, домашнього арешту та особистого зобов`язання є неможливим з огляду на м`якість, а також встановлені в судовому засіданні ризики, що не забезпечить належне виконання підозрюваним обов`язків.
Досліджені під час судового засідання ризики свідчать, що менш суворий запобіжний захід, не пов`язаний з тимчасовою ізоляцією, може негативно відобразитися на здійсненні досудового розслідування і руху кримінального провадження. Слідчий суддя враховує суспільний інтерес у швидкому, повному і об`єктивному досудовому розслідуванні цього кримінального провадження, яке можливе за умов нівелювання ризиків кримінального провадження.
З огляду на фактичні обставини даного кримінального провадження, встановлені в ході розгляду даного клопотання відомості, в тому числі які стосуються наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення підозрюваним ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, а також наявних в рамках даного кримінального провадження ризиків, забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, можливо шляхом застосування відносно такої особи виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а відтак підстав для застосування відносно останнього більш м`якого запобіжного заходу слідчим суддею встановлено не було.
5.4. Вирішення питання можливості застосування відносно підозрюваного альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Згідно п. 2 ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: щодо злочину, який спричинив загибель людини.
У зв`язку з тим, що ОСОБА_5 інкримінується вчинення кримінально-протиправних дій, що призвели до загибелі людини, у зв`язку з чим, слідчий суддя вважає, що з огляду на фактичні обставини даного кримінального провадження, відносно підозрюваного слід застосувати запобіжний захід без визначення відповідного розміру застави.
Керуючись ст.ст. 176-178, 183, 184, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ відділу поліції № 4 Одеського районного управління поліції № 1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором Київської окружної прокуратури міста Одеси ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження №0000872 від 11.10.2021 року задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор» строком на 60 (шістдесят) днів, а саме до 09.12.2021 року, в межах строку досудового розслідування.
Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1