Справа № 206/2878/18
Провадження № 1-кп/175/129/18
Ухвала

Іменем України

13 жовтня 2021 року

Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретареві ОСОБА_2 ,

за участю сторін: прокурора ОСОБА_3 ,
захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у смт. Слобожанське кримінальне провадження № 0001465 відносно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився у м. Дніпропетровськ, громадянина України,

обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч.4 ст.187, ст.348 КК України,

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який народився у с. Селезнівка Перевальського району Луганської області, громадянина України,

обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч.4 ст.187, ст.348, ч.3 ст.185 КК України,

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який народився у м. Алчевськ Луганської області, громадянина України,

обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.2 ст.15, ч.3 ст.185 КК України,

встановив:

При оголошенні перерви через неявку захисника ОСОБА_9 і обвинуваченого ОСОБА_8 , прокурор заявив письмове клопотання про продовження ОСОБА_10 і ОСОБА_11 строку тримання під вартою на 60 діб. Клопотання, посиланням на практику Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) обґрунтовує наявністю ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України, який, на його переконання, з урахуванням обґрунтованості підозри в причетності до вчинення інкримінованого злочину за ст.348 КК України, санкція якого передбачає покарання лише у виді позбавлення волі, не дозволяє застосувати до кожного з обвинувачених альтернативні види запобіжних заходів і визначити розмір застави.
Вирішуючи це клопотання, суд дійшов наступних висновків.
Відповідно до постанов Кабінету Міністрів України № 211 від 11.03.2020 року «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», № 1236 від 09.12.2020 «Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» (зі змінами, внесеними постановами Кабінету Міністрів України № 611 від 16.06.2021 року і № 981 від 22.09.2021 року) на території України встановлений та продовжений карантин до 31.12.2021 року.
У пункті 20-5 розділу ХІ Перехідних положень КПК України встановлені особливості контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях та розгляду окремих питань під час судового провадження у період дії карантину.
Так, відповідно до абзацу 5 цього пункту у разі неможливості у визначений цим Кодексом строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім клопотання, поданого на розгляд до Вищого антикорупційного суду, воно може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу, або розглянуто головуючим, а за його відсутності - іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально…
Судовий розгляд даного кримінального провадження здійснюється судом колегіально.
Встановлено, що у зв`язку із зайнятістю суддів зі складу колегії в інших кримінальних провадженнях, неможливо у судовому засіданні 13.10.2021 року розглянути колегією суддів клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинувачених, а тому це клопотання прокурора розглядається головуючим суддею.
Захисники заперечували проти клопотання прокурора та просили змінити ОСОБА_10 та ОСОБА_11 запобіжний захід на альтернативний, зокрема домашній арешт з носінням електронного засобу контролю, який, на їх переконання, зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підзахисних, які більше трьох з половиною років тримаються під вартою та не збираються переховуватися від суду. При цьому захисник ОСОБА_4 свою позицію виклав у письмовому клопотання, до якого долучив копії відповідних документів. Захисник ОСОБА_5 свою позицію висловив усно та долучив довідку про заохочення та стягнення ОСОБА_12 .

Обвинувачені підтримали позицію своїх захисників, а ОСОБА_13 також вказав, що перехворів на Ковід, але документів по запиту захисника не отримали.

Обсудивши заявлені клопотання, суд дійшов наступного.

Відповідно до ч.1 ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

За приписом частини 3 цієї статті… до спливу продовженого строку, суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Згідно з ч.2 ст.177 КПК України підставою запобіжного заходу є… наявність ризиків, які дають достатні підстави… суду вважати, що… обвинувачений… може здійснити дії, передбачені частиною 1 цієї статті.

Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про… продовження запобіжного заходу, суд зобов`язаний у сукупності оцінити обставини, у тому числі: тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання її винуватою у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона… обвинувачується; вік та стан здоров`я… обвинуваченого; репутацію…

обвинуваченого, наявність у нього судимостей.

Під час судового провадження обвинуваченим ОСОБА_10 та ОСОБА_11 обрано та неодноразово продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, останній раз 01.09.2021 року строком до 30.10.2021 року.

Суд у своїх попередніх ухвалах посилався на наявність ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України.
На переконання суду на даний час цей ризик, про який також зазначено у клопотанні прокурора, продовжує існувати та є реальним.

Оцінюючи вказаний ризик, судом враховуються сукупність обставин, характеру і наслідків інкримінованих ОСОБА_10 та ОСОБА_11 умисних злочинів, віднесених ст.12 КК України до тяжкого та особливо тяжких, які мають високий ступінь суспільної небезпеки, зумовленої наслідками не лише для конкретних осіб, а й для суспільства в цілому.

У даному випадку ОСОБА_13 та ОСОБА_14 обвинувачується, зокрема, у вчинені умисного особливо тяжкого злочину, пов`язаного з посяганням на життя працівників правоохоронного органу, і усвідомлюють, що у разі доведеності вини їм загрожує реальне покарання, а тому можуть переховуватися від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності та покарання.
Тому, з урахуванням об`єктивних причин, які не дозволяють призначити наступне судове засідання до спливу строку тримання ОСОБА_15 та ОСОБА_16 під вартою, беручи до уваги наявність ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України, клопотання прокурора є обґрунтованим.

З наведених підстав клопотання захисників про зміну запобіжного заходу на альтернативний, не підлягають задоволенню, а доводи на обґрунтування клопотань, не свідчать про зменшення вказаного судом ризику і не дозволяють застосувати до кожного з обвинувачених альтернативні (інші) види запобіжних заходів, у тому числі запропоновані, які не здатні забезпечити їх належну процесуальну поведінку.

Питання обґрунтованості підозри чи вагомості досліджених у суді доказів для висновку про винуватість ОСОБА_15 та ОСОБА_16 , про що зазначив прокурор у клопотанні та усно, не є предметом при розгляді клопотання дії запобіжного заходу, а тому судом залишаються поза увагою.

Керуючись ст.ст.331, 369 КПК України, суд

ухвалив:

У судовому провадженні оголосити перерву до 15.00 години 09.11.2021 року. Резервним днем визначити 11.11.2021 року о 15.00 годині.

Клопотання прокурора ОСОБА_3 про продовження строку тримання під вартою - задовольнити.

Запобіжний захід, обраний обвинуваченим ОСОБА_6 і ОСОБА_7 у вигляді тримання під вартою строком до 30.10.2021 року, - продовжити на 60 днів, тобто до 11.12.2021 року.

Клопотання захисників ОСОБА_4 і ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу на домашній арешт з носінням електронного засобу контролю залишити без задоволення.

Копію ухвали вручити прокурору, захисникам і обвинуваченим ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , направити начальнику ДУ «Дніпровська УВП № 4».

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Дніпропетровський районний суд протягом семи днів з дня її оголошення.

Головуючий суддя ОСОБА_1