УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 серпня 2021 року м. Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши клопотання прокурора Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_2 про арешт майна,

в с т а н о в и в:

13 серпня 2021 року до Солом`янського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_2 про арешт майна.

Клопотання обґрунтовується тим, що в провадженні слідчого відділу Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000229 від 29 січня 2021 року.

Прокурор просить суд накласти арешт на земельну ділянку за адресою: АДРЕСА_1 , та на квартири, що знаходяться в будинку АДРЕСА_1 .

Клопотання підлягає поверненню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Згідно ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

Частиною 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Прокурор просить суд накласти арешт на земельну ділянку за адресою: АДРЕСА_1 , та на квартири, що знаходяться в будинку АДРЕСА_1 .
З фабули кримінального провадження вбачається, що предметом досудового розслідування є колективне звернення громадян щодо видачі завідомо неправдивих офіційних документів, зокрема Декларації про готовність до експлуатації об`єкта будівництва, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Разом з тим, в клопотанні прокурором не обґрунтовано, які саме ознаки речових доказів містить вказане нерухоме майно, та для доведення яких саме обставин зазначене майно буде використане в даному кримінальному провадженні, як речовий доказ.

Крім того, посилання прокурора на Акт від 05 березня 2020 року, яким встановлено ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності («Руйнування будівлі і споруди», не є підставою для накладення арешту на земельну ділянку та квартири.

Вбачається, що при зверненні до суду з клопотанням не дотримані вимоги кримінального процесуального закону, а саме не доведено наявність підстав для накладення арешту, передбачених ст. 170 КПК України.

З огляду на наведене, клопотання підлягає поверненню прокурору зі встановленням строку в сімдесят дві години для усунення недоліків.
Керуючись статтями 171, 172 КПК України, слідчий суддя,

у х в а л и в:

Клопотання прокурора Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_2 про арешт майна повернути прокурору Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_2 .

Надати строк на усунення недоліків терміном сімдесят дві години з урахуванням вимог, викладених в ухвалі.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: