печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 грудня 2021 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах 2 відділу Управління розслідування особливо тяжких злочинів Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_5 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

ВСТАНОВИВ:

До Печерського районного суду м. Києва клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах 2 відділу Управління розслідування особливо тяжких злочинів Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_5 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Мотивуючи означене клопотання сторона обвинувачення вказує наступне.
Головним слідчим управлінням Національної поліції України проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000832, зареєстрованому в ЄРДР 31.08.2020 за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 4 ст. 28 ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 255 КК України, матеріали відносно якого виділено з матеріалів кримінального провадження № 0005057 за підозрою ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 28 ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 255 КК України.
18 грудня 2018 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.
20.12.2018 Печерським районним судом м. Києва стосовно підозрюваного ОСОБА_6 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з альтернативою у вигляді застави у розмірі 780 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1 498 380 гривень та покладено обов`язки передбачені ч.5 ст. 194 КПК України.
26.12.2018 року підозрюваний ОСОБА_6 звільнений з під варти у зв`язку із внесенням застави у розмірі 1 498 380 гривень.
Печерським районним судом м. Києва стосовно підозрюваного ОСОБА_6 строк дії обов`язків передбачених ч.5 ст. 194 КПК України неодноразово продовжувався.
07.05.2019 року підозрюваному ОСОБА_6 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 205 ч. 4 ст. 190 КК України.
13.09.2019 року Печерським районним судом м. Києва стосовно підозрюваного ОСОБА_6 , змінено запобіжний захід у вигляді застави на особисте зобов`язання та покладено обов`язки передбачені ст. 194 КПК України.
20.11.2019 року підозрюваному ОСОБА_6 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 4 ст. 28 ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 255 КК України.
16.12.2019 підозрюваному ОСОБА_6 повідомлено про завершення досудового розслідування та відкриття матеріалів досудового розслідування для ознайомлення.
Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва, справа № 757/8250/20-к, встановлено строк до 30.06.2020 року для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження для підозрюваних: ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ОСОБА_9 , та захисників- адвокатів у складі: ОСОБА_4 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 .
Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва, справа № 757/27409/20-к, встановлено строк до 28.08.2020 року для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження для підозрюваних: ОСОБА_8 , ОСОБА_10 , та захисників - адвокатів у складі: ОСОБА_13 , ОСОБА_14
28.08.2020 року в порушення зобов`язань покладених на підозрюваного ОСОБА_6 , відповідно до ст. 42 КПК, останній не прибув за викликом до слідчого, прокурора для отримання обвинувального акту.
28.08.2020 року процесуальним керівником у кримінальному провадженні, прийнято рішення про виділення в окреме провадження матеріалів кримінального провадження стосовно підозрюваного ОСОБА_6 та оголошено його у розшук.
Враховуючи, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за скоєння якого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 12 років з конфіскацією майна, а також що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не будуть дієвими та ефективними, оскільки підозрюваний ОСОБА_6 на даний час за місцем свого проживання та реєстрації відсутній, ухиляється від явки до органу досудового розслідування, що перешкоджає проведенню з ним слідчих та процесуальних дій і прийняттю законного процесуального рішення по даному кримінальному провадженню у розумні строки, виникла необхідність в обранні підозрюваному ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, так як жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та не зможе запобігти ризикам передбаченим ч. 5 ст. 177 КПК України, а саме переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки ОСОБА_6 з 31.08.2020 перебуває у розшуку, тобто переховувався від органу досудового розслідування, за місцем реєстрації не проживає. Також під час досудового розслідування отримано відомості, що підозрюваний ОСОБА_6 з метою переховування від органу досудового розслідування використовує паспорт серії НОМЕР_1 , виданий Республікою Болгарією на його ім`я.
В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 доводи клопотання підтримав, з наведених в ньому підстав, просив його задовольнити.
У судовому засіданні захисник ОСОБА_4 щодо задоволення клопотання заперечував.
Слідчий суддя, заслухавши доводи прокурора та захисника, дослідивши матеріали, якими обґрунтовується клопотання, надходить до наступного висновку.
Будь який запобіжний захід, в тому числі й у виді тримання під вартою, відповідно до положень ст. 131 КПК України є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження.
Частина 5 ст. 132 КПК України містить імперативну вказівку з приводу обов`язку сторони кримінального провадження подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження.
Поряд з вказаним відповідно до ч. 6 ст.193 КПК України, слідчий суддя, суд може розглянути клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого, лише у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 117 цього Кодексу, буде доведено, що підозрюваний, обвинувачений оголошений у міжнародний розшук.

При вирішенні клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя, суд згідно змісту вимог ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення та наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, але не доведе обставин щодо недостатності застосування більш м`яких запобіжних заходів, слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначено у клопотанні.

Основні доводи внесеного стороною кримінального провадження клопотання зводяться до наявності кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 , його переховування від органу досудового розслідування у зв`язку з чим його оголошено у розшук а також у міжнародний розшук.

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Відповідно до вимог п. п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, при вирішені питання, чи було особу «обвинувачену в кримінальному правопорушенні» для цілей статті 6 Конвенції, необхідно виходити з таких трьох критеріїв: категорія даного провадження згідно з національним законодавством; суттєві характерні риси цього провадження; вид та суворість міри покарання, яке може бути призначено заявникові. [«O. v. Norway», n. 33926].

«Законність» тримання під вартою з погляду національного закону не завжди є вирішальним чинником. Європейський суд з прав людини зазначає, що тримання під вартою протягом зазначеного періоду має відповідати меті пункту 1 статті 5 Конвенції, яка забороняє безпідставне позбавлення свободи. [«Гаважук проти України», п. 63654]; [«Мурукін проти України», п. 34]; [«Буряга проти України», п. 54655]; [«Фельдман проти України», п. 68656].

Тримання під вартою у відповідності до пункту 1(с) статті 5 Конвенції має задовольняти вимогу пропорційності. Взяття під варту має бути конче необхідним для забезпечення його присутності в суді, але водночас інші, менш суворі заходи можуть бути достатніми для досягнення цієї мети. (Рішення : «Ladent v. Poland», n. 55660; «Ambruszkiewicz v. Poland», n.n. 29-33661; «Хайредінов проти України», n. 28).

Затримання особи є настільки серйозним запобіжним заходом, що воно є виправданим, лише якщо інші, менш суворі, заходи були розглянуті та визнанні недостатніми для забезпечення захисту індивідуальних або суспільних інтересів, які можуть вимагати затримання відповідної особи. (Рішення : «X. v. Finland», n. 151).

ЄСПЛ визнав, що абстрактна можливість перешкоджання кримінальному провадженню є недостатньою для обґрунтування обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Виходячи із правової позиції ЄСПЛ при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя, суд у кожному випадку повинен принципово та критично ставитися до доводів прокурора, якими він обґрунтовує необхідність застосування саме цього запобіжного заходу, об`єктивно оцінюючи її переконливість. При цьому прокурор повинен довести, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам передбачених ст. 177 КПК України.

Разом з тим, як вбачається із матеріалів провадження за даним клопотання слідчим суддею Печерського районного суду м. Києва від 29.01.2021 відмовлено у задоволенні клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах 2 відділу Управління розслідування особливо тяжких злочинів Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_5 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , який підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 28 ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 255 КК України.

Враховуючи вказані порушення вимог КПК України, слідчий суддя приходить до переконання про відмову у задоволенні клопотання слідчого, оскільки клопотання про обрання запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_6 вже було предметом вирішення слідчим суддею.

За таких обставин, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення клопотання про обрання, в порядку ч. 6 ст. 193 КПК України.
Керуючись ст. 2, 7-9, 176-178, 183, 184, 193, 372, 376 КПК України, слідчий суддя -

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах 2 відділу Управління розслідування особливо тяжких злочинів Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_5 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 залишити без задоволення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1