Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 11-сс/4809/11/22 Головуючий у суді І-ї інстанції ОСОБА_1
Доповідач в колегії апеляційного суду ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.01.2022 року м. Кропивницький
Колегія суддів Кропивницького апеляційного суду у складі:

головуючого судді - ОСОБА_2 ,
суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
секретар ОСОБА_5 ,
за участі прокурора ОСОБА_6 ,
підозрюваного ОСОБА_7 ,
адвоката ОСОБА_8 ,
переглянула у відкритому судовому засіданні, у м. Кропивницькому, в

апеляційному порядку, за апеляційною скаргою прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_9 , ухвалу слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 26 грудня 2021 року /у межах кримінального провадження № 0003317 від 25.12.2021/, якою стосовно

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кіровограда, громадянина України, із повною середньою освітою, безробітного, зареєстрованого та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , відповідно до ст. 89 КК України не має судимостей,

обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту цілодобово, строком дії до 22 лютого 2022 року, із покладенням обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України.

ВСТАНОВИЛА:
Органом досудового розслідування ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 259 КК України (завідомо неправдиве повідомлення про підготовку вибуху, яке загрожує загибеллю людей чи іншим тяжкими наслідками, вичинене повторно).
Стисло фабула підозри полягає у наступному.

ОСОБА_7 , 25 грудня 2021 року, приблизно о 13 годині 40 хвилин, знаходячись в м. Кропивницький в невстановленому досудовим розслідуванні місці, з метою завідомо неправдивого повідомлення про підготовку вибуху, вчиненого повторно, достовірно знаючи та усвідомлюючи, що поширена ним інформація є неправдивою, вирішив розповсюдити неправдиве повідомлення про підготовку вибуху, що призвело б до порушень нормальної життєдіяльності людей, викликання паніки, тим самим порушив би безпеки суспільства.

З метою реалізації виниклого умислу, ОСОБА_7 о 13 годині 42 хвилини, за допомогою мобільного телефону, в якому знаходилась картка з абонентським номером НОМЕР_1 , здійснив дзвінок на лінію «102» та повідомив завідомо неправдиву інформацію про загрозу вибуху на «Кущівському» мосту, що розташований за адресою: м. Кропивницький, на перехресті вулиць Кримської та Олександрійської, що призвело до безпідставного відволікання сил і засобів спеціальних служб для перевірки вказаного повідомлення.

Виїздом слідчо-оперативної групи Кропивницького відділу поліції, із залученням сил та засобів Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області та інших спеціальних служб небезпечних вибухових пристроїв та речовин не виявлено.

Старший слідчий відділення злочинів скоєних проти життя та здоров`я особи СВ Кропивницького РУП ГУ НП в Кіровоградській області капітан поліції ОСОБА_10 звернувся до місцевого суду з клопотанням про обрання стосовно підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Слідчий суддя постановив задовольнити частково означене клопотання та обрати стосовно підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту цілодобово, поклавши обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України.
Своє рішення суд мотивував наступним.
Обґрунтованість підозри ОСОБА_7 у вчиненні інкримінованих їй кримінальних правопорушень цілком доведена наданими матеріалами; враховано тяжкість інкримінованого кримінального правопорушення, міру покарання, що може загрожувати підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованих наразі кримінальних правопорушень.
Оцінено наявність заявлених прокурором ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.
Враховані й обставини, передбачені ст. 178 КПК України.
За вказаних обставин достатнім запобіжним заходом, який забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного та зможе запобігти наявним ризикам, слідчий суддя визнав домашній арешт.
В апеляційній скарзі прокурор просить скасувати ухвалу слідчого судді, постановити нову, якою задовольнити клопотання слідчого про обрання стосовно підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у межах досудового розслідування.
Свої вимоги мотивує наступними доводами.
Судом неправильно застосовано кримінальний процесуальний закон.
В ході досудового розслідування зібрано достатньо доказів на обґрунтованість підозри ОСОБА_7 .
Прокурор переконаний, що судом не повною мірою дотримано вимоги ст. ст. 177, 183, 178, 194 КПК України; ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні тяжкого умисного кримінального правопорушення, зможе переховуватись від досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків, перешкодити встановленню істини у справі; у підозрюваного відсутні міцні соціальні зв`язки, у минулому ОСОБА_7 притягався до кримінальної відповідальності за аналогічне кримінальне правопорушення.
Вислухавши доповідь судді-доповідача, думку прокурора, який підтримав подану прокурором апеляційну скаргу, просив скасувати ухвалу слідчого судді, обрати стосовно підозрюваної запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, думку адвоката, який діє в інтересах підозрюваного, підозрюваного ОСОБА_7 , які заперечили апеляційну скаргу обвинувачення, дослідивши матеріали клопотання, зваживши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню.
Відповідно до ст. 5 ч. 1, ч. 3 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Частиною 3 ст. 5 вказаної Конвенції передбачено, що кожен, кого заарештовано або затримано згідно з положеннями підпункту «с» пункту 1 цієї статті, має негайно постати перед суддею чи іншою посадовою особою, якій закон надає право здійснювати судову владу, і йому має бути забезпечено розгляд справи судом упродовж розумного строку або звільнення під час провадження. Таке звільнення може бути обумовлене гарантіями з`явитися на судове засідання.

У відповідності до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення.
Відповідно до ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Згідно із ч. 1 ст. 194 КПК України: Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Крім того, колегія суддів зважає на висновки Європейського суду з прав людини, зокрема, по справах «Смирнова проти Російської Федерації», «Летельєр проти Франції», «Вемгофф проти Німеччини», відповідно до яких тримання особи під вартою можливе лише у виняткових чотирьох випадках: при ризику неявки обвинуваченого на судовий розгляд; при ризику перешкоджання з боку обвинуваченого, у випадку його звільнення, процесові здійснення правосуддя; при ризику вчинення ним подальших правопорушень; при ризику спричинення ним порушень громадського порядку. Усі чотири ризики мають бути реальними і обґрунтованими, аргументи на цей предмет не повинні бути загальними і абстрактними.
У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначено, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».
Рішенням ЄСПЛ «Клоот проти Бельгії» визначено: «Серйозність обвинувачення може служити для суду підставою для постановлення рішення про поміщення та утримання підозрюваного під вартою з метою запобігання спробі вчинення подальших правопорушень. Однак, необхідно, щоб небезпека була явною, а запобіжний захід необхідним в світлі обставин справи і, зокрема, біографії та характеристики особи, про яку йдеться».
ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 259 КК України.
У представлених матеріалах існують факти, які можуть переконати об`єктивного спостерігача про можливу причетність ОСОБА_7 до вчинення кримінального правопорушення: протокол огляду місця події від 25.12.2021 року, акт перевірки об`єкта на наявність вибухових матеріалів, рапорт інспектора поліції, протокол допиту свідка ОСОБА_11 від 25.12.2021 року, протокол допиту свідка ОСОБА_12 від 25.12.2021 року.
Оцінено й наявні у даному кримінальному провадженні ризики, передбачені ст. 177 КПК України.
Кримінальне правопорушення відноситься до категорії умисних тяжких, покарання передбачає позбавлення волі на строк до восьми років.
Кримінальне правопорушення інкримінується вчиненням у стані алкогольного сп`яніння, що не заперечене на даній стадії провадження підозрюваним ОСОБА_7 , який також додав, що вчинив кримінальне правопорушення оскільки був у стані алкогольного сп`яніння та з хуліганських мотивів, і така поведінка притаманна йому.
Опосередковано асоціальна направленість поведінки підозрюваного підтверджується фактом засудження у 2020 році ОСОБА_7 за аналогічне кримінальне правопорушення (повідомлення завідомо неправдивої інформації про загрозу вибуху у Кропивницькому ВП ГУНП в Кіровоградській області).
ОСОБА_7 безробітний, неодружений, без утриманців, міцних соціальних зв`язків не має.
Досудове розслідування кримінального провадження тільки-но розпочато, вимагається проведення слідчих (розшукових) дій, допиту свідків, тощо.
Враховуючи обставини справи, колегія суддів вважає, що по справі наявні реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який, не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи підозрюваної особи.
Колегія суддів вважає наявними ризики ОСОБА_7 переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення.
При цьому, беручи до уваги тяжкість кримінального правопорушення, колегія суддів визнає за реальну небезпеку можливість підозрюваного ОСОБА_7 ухилення від правосуддя у разі обрання щодо нього іншого запобіжного заходу ніж тримання під вартою.
З огляду на викладене, колегія суддів дійшла до переконливого висновку, що слідчий суддя місцевого суду необґрунтовано відмовив у задоволенні клопотання слідчого про застосування стосовно підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки більш м`які запобіжні заходи, зазначені у ст. 176 КПК України, в тому числі домашній арешт, не зможуть запобігти встановленим ризикам, зазначеним в ст. 177 КПК України та забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків.
За таких обставин, ухвала слідчого судді є передчасною, підлягає скасуванню, із постановленням судом апеляційної інстанції нової ухвали.
Обираючи стосовно підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, апеляційний суд користується правом, наданим законодавцем на підставі ч. 4 ст. 183 КПК України, не визначити розмір застави у кримінальному провадженні.
Керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 376, 405, 407, 419, 422, 424 КПК України, колегія суддів,-
ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_9 задовольнити.
Ухвалу слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 26 грудня 2021 року /у межах кримінального провадження № 0003317 від 25.12.2021/, якою стосовно ОСОБА_7 обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту домашнього арешту цілодобово, строком дії до 22 лютого 2022 року, із покладенням обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, скасувати.
Клопотання старшого слідчого відділення злочинів скоєних проти життя та здоров`я особи СВ Кропивницького РУП ГУ НП в Кіровоградській області ОСОБА_10 про обрання стосовно підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів задовольнити.
Обрати стосовно підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком дії на 60 днів, - з 11 січня 2022 року по 11 березня 2022 року.
ОСОБА_7 взяти під варту в залі суду негайно.
Ухвала Кропивницького апеляційного суду набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді: ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4