Справа №705/218/22
1-і/705/2/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 березня 2022 року Уманський міськрайонний суд Черкаської області в складі: судді ОСОБА_1

при секретарі судового засідання ОСОБА_2

за участю прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Умань у режимі відеоконференції клопотання прокурора Уманської окружної прокуратури ОСОБА_5 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 185, ч. 1 ст. 187 КК України,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_6 перебуває кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 187, ч. 3 ст. 185 КК України (судова справа № 705/218/22 1-кп/705/776/22). Підготовчий розгляд по вказаному кримінальному провадженню призначено на 25 березня 2022 року.

Суддя ОСОБА_6 з 07 о 31.03.2022 року перебуває у відпустці.

Відносно обвинуваченого ОСОБА_4 ухвалою судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 28.01.2022 року продовжено строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою до 28 березня 2022 року.

Оскільки строк тримання під вартою обвинуваченого закінчується, то прокурор у кримінальному провадженні подав клопотання про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 , посилаючись на наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16.03.2022 року для розгляду вказаного клопотання прокурора визначено суддю ОСОБА_1 .

Відповідно до пункту 20-5 розділу XI «Перехідні положення» Кримінального процесуального кодексу України тимчасово, на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), встановлено такі особливості судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях та розгляду окремих питань під час судового провадження, а саме, у разі неможливості у визначений цим Кодексом строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім клопотання, поданого на розгляд до Вищого антикорупційного суду, воно може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу.

Постановою Кабінету Міністрів України від 09 грудня 2020 р. № 1236 (з наступними змінами) з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, з 19 грудня 2020 р. до 31 травня 2022 р. на території України установлено карантин.

Враховуючи те, що головуюча у справі суддя ОСОБА_6 перебуває у відпустці, клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 розглянуто суддею Уманського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 .

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на те, що з моменту обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ризики, передбачені п. п. 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, не зменшилися та є достатні підстави вважати, що обвинувачений може переховуватись від суду, незаконно впливати на потерпілих та свідків, а також вчиняти нові злочини, у зв`язку з чим його належна процесуальна поведінка може бути забезпечена лише запобіжним заходом у вигляді тримання під вартою.

Обвинувачений ОСОБА_4 в судовому засіданні не заперечував проти задоволення клопотання прокурора та у його вирішенні покладався на думку суду.

Заслухавши клопотання прокурора, думку обвинуваченого, дослідивши матеріали судової справи, суддя дійшов такого висновку.

Відповідно до ч.3 ст.331 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та направляється уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Відповідно до ч. 3 ст. 199 КПК України при продовженні строку тримання під вартою, суд повинен врахувати наявність обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою, а також наявність обставин, які перешкоджають завершенню судового розгляду справи до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Згідно ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

В судому засіданні встановлено, що ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 28.01.2022 року строк обраного відносно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою продовжено на 60 днів, а саме до 28 березня 2022 року.

ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжких злочинів, за які передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до семи років. В строк до 28 березня 2022 року, тобто до закінчення дії відносно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, судовий розгляд у кримінальному провадженні не розпочато, а призначено лише підготовче засідання, розгляд якого також не відбувся.

При вирішенні питання про продовження ОСОБА_4 строку тримання під вартою суд виходить не з принципу автоматичного продовження строку тримання під вартою, а з необхідності уникнення ризиків, визначених ст.177 КПК України, а саме: запобігання спробам обвинуваченого переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків та потерпілих, а також вчинення інших кримінальних правопорушень.

Суддя вважає, що на даний час не зменшились та продовжують існувати ризики, передбачені ст.177 КПК України, які суд вже враховував при вирішенні питання про продовження відносно обвинуваченого дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою від 28.01.2022 року.

Зокрема, на думку судді, не зменшився та продовжує існувати ризик переховування обвинуваченого від суду, враховуючи тяжкість покарання, яке загрожує обвинуваченому в разі доведення його винуватості у вчиненні злочину, що може бути розцінено ним більш небезпечним ніж переховування та втеча.

Також, не зменшився та продовжує існувати, на думку суду, ризик впливу обвинуваченого на свідків та потерпілих, а також ризик вчинення ним іншого кримінального правопорушення, враховуючи те, що він є раніше судимим та обвинувачуються у вчиненні тяжких злочинів.

Відповідно указу Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Відповідно до Закону України від 15 березня 2022 року № 2119-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб.

Згідно роз`яснень, наданих Верховним судом у п.8 листа від 03.03.2022 р. №1/0/2-22 Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану, як відповідний ризик суди мають також ураховувати запровадження воєнного стану та збройну агресію в Україні.

Будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків для застосування обвинуваченому більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, в судовому засіданні не встановлено. Також судом враховується, що будь-яких інших обставин, які би свідчили про те, що застосований захід забезпечення кримінального провадження у вигляді тримання під вартою не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи обвинуваченого судом, на даному етапі, не встановлено.

Крім того, суддя враховує, що відповідно до практики Європейського суду з прав людини наявність підстав для тримання особи під вартою та доцільність продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. В даному випадку на думку суду продовження строку тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 є виправданим за наявності того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на презумпцію невинуватості переважають над принципом поваги до особистої свободи.

Враховуючи зазначені обставини в їх сукупності, суддя приходить до висновку, що застосування менш суворих запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, не зможе належним чином запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, що призведе до неможливості розгляду справи в розумні строки та з`ясування всіх обставин по справі.

Таким чином клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу відносно обвинуваченого підлягає задоволенню оскільки судом встановлена доцільність продовження тримання обвинуваченого під вартою.

Керуючись ст. ст. 177, 183, 197, 199, 331, п.20-5 розділу XI "Перехідні положення" КПК України, суддя

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів, який відраховувати з дня оголошення даної ухвали, а саме до 23 травня 2022 року включно.

Ухвала підлягає негайному виконанню і набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку обвинуваченим, його захисником, прокурором шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня оголошення ухвали, а обвинуваченим протягом п`яти днів з моменту вручення йому копії ухвали.

Подання апеляційної скарги на ухвалу суду зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Подання апеляційної скарги на ухвалу суду не зупиняє судовий розгляд у суді першої інстанції.

Копію ухвали вручити прокурору, обвинуваченому для відома, та направити начальнику ДУ «Черкаський слідчий ізолятор» для виконання.

Суддя ОСОБА_1