Справа № 635/2295/21
Провадження № 1-кс/635/1158/2021
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 вересня 2021 року сел. Покотилівка Харківського району Харківської області
Харківський районний суд Харківської області у складі:

Слідчий суддя Харківського районного суд Харківської області ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 ,

захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5

підозрюваного ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду клопотання слідчого СВ Відділу поліції №3 Харківського районного управління поліції №1 ГУ НП в Харківській області ОСОБА_7 , погоджене прокурором Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000034 від 25.03.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого п. 4 ч.2 ст.115 КК України, про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , -

ВСТАНОВИВ:
До Харківського районного суду Харківської області надійшло клопотання слідчого СВ ВП №3 Харківського районного управління поліції №1 ГУ НП в Харківській області ОСОБА_7 , погоджене прокурором Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 , за матеріалами досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000034 від 25.03.2021 за ознаками кримінального правопорушення-злочину, передбаченого п.4 ч.2 ст.115 КК України, про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що у провадженні СВ відділу поліції №3 Харківського РУП №1 ГУ НП в Харківській області перебувають матеріали досудового розслідування кримінального провадження за №0000034 від 25.03.2021 за ознаками кримінального правопорушення-злочину, передбаченого п.4 ч.2 ст.115 КК України. Досудовим розслідуванням встановлено, що 25 березня 2021 року до чергової частини Харківського ВП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення про те що, 25 березня 2021 року близько 15:30 за адресою: АДРЕСА_1 , з ознаками насильницької смерті у вигляді множинних рублених ран голови було виявлено труп громадянина ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , стосовно якого до ВП № 1 Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області подано заяву про безвісне зникнення 21.03.2021, відомості по якій 23.03.2021 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000024, за ознаками кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 115 КК України. 25 березня 2021 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, 14.06.2021 про зміну раніше повідомленої підозри, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п.4 ч.2 ст. 115 КК України. Ухвалами слідчого судді Харківського районного суду Харківської області від 26.03.2021 до ОСОБА_6 застосовано, а 13.05.2021 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 23 червня 2021 року. 12.05.2021 постановою в.о. керівника Харківської окружної прокуратури Харківської області строк досудового розслідування продовжено до трьох місяців, тобто до 25.06.2021 року. 17.06.2021 досудове розслідування у кримінальному провадженні завершено, сторонам відкрито матеріали досудового розслідування та до них надано доступ. 17.06.2021 на підставі доручення прокурора, який здійснює процесуальне керівництво у вказаному кримінальному провадженні, слідчим стороні захисту було повідомлено про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування. В подальшому 18.06.2021 ухвалою слідчого судді Харківського районного суду Харківської області продовжено строк тримання під вартою ОСОБА_6 до 10.08.2021. У зв`язку із зумисним затягуванням процедури ознайомлення з матеріалами досудового розслідування з боку сторони захисту, слідчим за погодженням із прокурором до суду подано клопотання про встановлення стороні захисту строку для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування, яке слідчим суддею задоволено, та ухвалою від 09.08.2021 стороні захисту підозрюваному ОСОБА_6 та адвокату ОСОБА_5 встановлено строк для ознайомлення з матеріалами до 25.08.2021 включно. 09.08.2021 ухвалою слідчого судді Харківського районного суду Харківської області строк запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_6 продовжено до 07.09.2021 включно. На стадії ознайомлення з матеріалами досудового розслідування 10.08.2021 постановою слідчого у кримінальному провадженні допущені в якості захисників адвокати ОСОБА_4 та ОСОБА_9 , яким стороною обвинувачення поштовою кореспонденцією направлені письмові повідомлення про завершення досудового розслідування, відкриття матеріалів сторонами і надання доступу до матеріалів досудового розслідування, в яких запропоновано ознайомитись з матеріалами досудового розслідування кожного робочого дня, починаючи з 10.08.2021. Також, стороні захисту підозрюваному ОСОБА_6 , адвокатам ОСОБА_4 та ОСОБА_9 , направлено запит прокурора в порядку ст.290 КПК України, на який відповіді стороною обвинувачення не отримано. Скориставшись своїм правом, сторона захисту адвокати ОСОБА_4 та ОСОБА_9 21.08.2021 ознайомились з письмовими матеріалами кримінального провадження в 2-х томах в повному обсязі, окрім речових доказів та відеоматеріалів, зазначивши в протоколах про надання доступу про свій намір в подальшому ознайомитись з ними. Проте, після 21.08.2021 станом на 02.09.2021 сторона захисту адвокати ОСОБА_4 та ОСОБА_9 , не зважаючи на достеменну обізнаність про необхідність завершення ними ознайомлення з матеріалами досудового розслідування, жодного разу не з`явились для ознайомлення з речовими доказами та відеоматеріалами. Слід зазначити, що у вказаному кримінальному провадженні є потерпіла, якій внаслідок вчиненого кримінального правопорушення заподіяно суттєву моральну шкоду. Потерпілий згідно до положень КПК України має право знайомитися з матеріалами кримінального провадження, в тому числі у порядку ст. 290 КПК України. Затягування часу з ознайомленням матеріалів кримінального провадження грубо порушує права та законні інтереси потерпілої, адже остання має право ознайомитися з матеріалами кримінального провадження лише після ознайомлення з ними підозрюваного відповідно до ч.7 ст.290 КПК України. При цьому, потерпіла тривалий час залишається без задоволення своїх першочергових вимог направлення справи до суду з метою подальшого захисту своїх законних прав та інтересів, а також відшкодування заподіяної шкоди. Враховуючи, що згідно п. 3 ч. 1 ст. 283 КПК України, якою визначено загальні положення закінчення досудового розслідування, досудове розслідування закінчується зверненням прокурора до суду з обвинувальним актом, та оскільки прокурор ще не звернувся до суду з новим обвинувальним актом у кримінальному провадженні, досудове розслідування не вважається закінченим, при цьому у відповідності до вимог ч. 3 ст. 219 КПК України, строк ознайомлення з матеріалами досудового розслідування сторонами кримінального провадження в порядку, передбаченому ст. 290 цього Кодексу, не включається у строки досудового розслідування. Відтак, оскільки досудове розслідування ще не закінчено (тобто обвинувальний акт не направлений до суду), запобіжний захід є заходом забезпечення кримінального провадження і необхідність забезпечення кримінального провадження на даний час не вичерпано. Так, у кримінальному провадженні необхідно виконати вимоги ст. 290 КПК України, зокрема ознайомити потерпілу з матеріалами досудового розслідування, скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування. Метою застосування до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та його продовження є забезпечення його належної процесуальної поведінки шляхом запобігання ризикам, передбаченим п.п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, тобто: переховуватися від органів досудового розслідування або суду; незаконно впливати на потерпілих, свідків у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення, які і стали підставою для застосування до ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не зникли та не зменшилися, і, зважаючи на викладені факти, виправдовують тримання підозрюваного під вартою. Враховуючи підстави та обставини, передбачені ст.ст. 177, 178 КПК України, а також конкретні обставини інкримінованого правопорушення, у зв`язку з тим, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, яким заподіяно смерть людини, підстави для визначення розміру застави, у відповідності до вимог ч. 4 ст. 183 КПК України, відсутні. Таким чином, існування ризиків, передбачених п.п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України та їх вагомість свідчить про неможливість забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_6 шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів та підстав для визначення у кримінальному провадженні розміру застави, а також з метою забезпечення виконання ОСОБА_6 покладених на нього кримінальним процесуальним законодавством процесуальних обов`язків у якості особи, стосовно якої здійснюється кримінальне переслідування у якості підозрюваного.

В судовому засіданні прокурор підтримала клопотання про продовження строку застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 30 діб, посилаючись на наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним інкримінованого кримінального правопорушення та наявність ризиків, передбачених п.п. 1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які стали підставою для застосування до ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не зникли та не зменшилися, і, зважаючи на викладені факти у клопотанні, виправдовують тримання підозрюваного під вартою, також зазначила, що більш м`який запобіжний не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного. В обґрунтування строку, на який необхідно продовжити застосування запобіжного заходу прокурор зазначила, що на виконання вимог ст. 290 КПК України з матеріалами досудового розслідування ще необхідно ознайомити потерпілу, яка відповідно до ч.7 ст.290 КПК України має право ознайомитися лише після ознайомлення з ними підозрюваного та його захисника, крім того необхідності виконати процесуальні дії до закінчення строку запобіжного заходу, який застосовано до підозрюваного. Разом з тим зазначила, що захисники ОСОБА_4 та ОСОБА_9 з підозрюваним ОСОБА_6 уклали угоди від 25.08.2021 року та 31.08.2021 року відповідно про розірвання Договорів про надання правової (правничої) допомоги, таким чином захист прав останнього вони вже не здійснюють. Крім того, звернула увагу на те, що про розірвання захисниками з підозрюваним договорів щодо надання останньому правової допомоги їй стало відомо у судовому засіданні 03.09.2021 під час розгляду клопотання про встановлення строку на ознайомлення з матеріалами досудового розслідування, оскільки будь-яких відомостей щодо припинення повноважень захисників у кримінальному провадженні №0000034 від 25.03.2021 за підозрою ОСОБА_6 слідчому та прокурору ні в усному ні в письмовому вигляді надано не було.
Підозрюваний ОСОБА_6 у судовому засіданні заперечував проти продовження строку відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просив застосувати більш м`який запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні підтримав позицію свого підзахисного та заперечував проти продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, в обґрунтування клопотання зазначив, що орган досудового розслідування не має обґрунтованої підозри щодо причетності ОСОБА_6 до правопорушення, яке намагаються йому інкримінувати. Зазначив про звернення із заявою про кримінальне правопорушення та внесення відомості до ЄРДР щодо перевищення повноважень співробітниками поліції під час досудового розслідування, на підтвердження чого надав витяг з ЄРДР по кримінальному провадженню №0000373 від 07.08.2021. Також заперечував щодо зазначення в повідомленні про зміну раніше повідомленої підозри щодо того, що ОСОБА_6 перебував в стані алкогольного сп`яніння, надав відповідь з КНП ХОР «Обласний наркологічний диспансер» №443 від 27.08.2021 щодо проведеного обстеження ОСОБА_6 в приміщенні ДУ «Харківський слідчий ізолятор» лікарем наркологом, після якого ОСОБА_6 знято з диспансерного огляду, де він перебував з діагнозом: розлади психіки та поведінки внаслідок вживання алкоголю (F 10.2). Звернув увагу на те, що висновок експерта ОСОБА_10 є завідомо неправдивий, у зв`язку з чим він звернувся зі скаргою Державного науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України на її дії, відносно останньої відкрито та триває дисціплінарне провадження.

Захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечував проти продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просив негайно звільнити ОСОБА_6 із під варти у зв`язку із закінченням строків досудового розслідування, визнати факт завершення та закінчення строків досудового розслідування згідно с.219 КПК України. В обґрунтування чого зазначив, що клопотання про продовження строку тримання під вартою подається та розглядається в порядку ст.199 КПК України, а отже воно має бути подане за 5 днів до завершення дії попередньої ухвали, а згідно перехідних положень воно подається до 10 днів до закінчення попередньої ухвали. Дiя запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 закінчується 07.09.2021 року, у зв`язку з чим, відповідно до ст.199 КПК України слідчий/прокурор повинен був звернутись до суду із клопотання про продовження дії запобіжного заходу до 27.08.2021 року, а не 02.09.2021 року. Разом з тим, з 26.08.2021 року стороні обвинувачення ніщо не заважало у строк з 26.08.2021 року звернутись із обвинувальним актом до суду. Також, слідчим та прокурором не надано доказів існування будь-якого ризику окрім можливої тяжкості покарання, усі інші ризики спливли разом із часом та є неактуальними, а кожне припущення прокурора щодо наявності ризиків можливо повністю нівелювати шляхом покладення на нього певних обов`язків. Окрім цього, звернув увагу, що додані прокурором до клопотання матеріали не є доказами, які доводять обґрунтованість клопотання та наявність ризиків, а отже слідчий суддя встановивши недостатність застосування більш м`якого запобіжного заходу повинен відмовити у задоволенні клопотання та звільнити особу. В даному випадку граничним строком тримання особи під вартою є не ухвала про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а перебування підозрюваного ОСОБА_6 під вартою починаючи з 03.09.2021, тобто після закінчення строку досудового розслідування, який тривав до 02.09.2021 включно. Крім того зазначив, що 03.08.2021 року процесуальний керівник відмовилась від власного клопотання про обмеження сторони захисту, а саме адвокатів ОСОБА_9 та ОСОБА_4 , у строках на ознайомлення у порядку п.10 ст.290 КПК України, а ухвалою слідчого судді від 09.08.2021 року сторону захисту було обмежено в ознайомленні з матеріалами досудового розслідування до 25.08.2021 року включно, яка залишена без змін ухвалою Харківського апеляційного суду, таким чином строк на ознайомлення закінчився 25.08.2021 року включно. Отже, починаючи з наступного дня, а саме 26.08.2021 року строк досудового розслідування продовжив своє обрахування, та з 26.08.2021 до 03.09.2021 сплинуло вже 9 днів. Станом на 03.09.2021 року підозрюваний ОСОБА_6 обвинувальний акт не отримав, від його отримання не відмовлявся, обвинувальний акт до суду не поданий. Відповідно до норм ч.2 ст.283 КПК України досудове розслідування триває, адже звернення до суду не відбулось. Щодо строків досудового розслідування зазначив, що 25.03.2021 року було вручено підозру, а отже відповідно до норм ст. 219 КПК, якими визначено строк в 2 місяці, - він спливає 25.05.2021 року; 12.05.2021 прокурор власною постановою продовжив строк досудового розслідування до трьох місяців, а саме до 25.06.2021 включно; 17.06.2021 слідчий за дорученням прокурора повідомив про завершення досудового розслідування та відкрив матеріали, отже відповідно до положень п.5 ст. 219 КПК України строк досудового розслідування призупинився; а з 18.06.2021 до 25.06.2021 залишилось 8 днів досудового розслідування. Таким чином, з урахуванням ухвали слідчого судді від 09.08.2021 року та 03.09.2021 року процедура ознайомлення стороною захисту завершилась 25.08.2021 включно, відповідно строк досудового розслідування продовжив своє обрахування з 26.08.2021 та з урахуванням того, що на момент закінчення досудового розслідування (17.06.2021) залишилось 8 днів, то строк досудового розслідування сплив 02.09.2021. Відповідно до положень ч.3 ст.197 КПК України, строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею у межах строку досудового розслідування, а він закінчився 02.09.2021 року. Виходячи з положень п.10 ч.1 ст. 184 КПК України кримінальне провадження закривається у разі, якщо після повідомлення особі про підозру до дня звернення з обвинувальним актом закінчився строк досудового розслідування, крім випадків повідомлення особі про підозру у вчинення тяжкого чи особливо тяжкого злочину проти життя та здоров`я особи. Однак така норма не дає право тримати під вартою особу поза строком досудового розслідування.

Прокурор ОСОБА_3 заперечувала проти задоволення клопотання захисника про негайне звільнення підозрюваного із під варти у зв`язку з закінченням строків досудового розслідування, зазначила, що строк досудового розслідування не закінчений, оскільки ще не виконані вимоги ст.290 КПК України, зокрема потерпіла не ознайомлена з матеріалами кримінального провадження, крім того необхідно виконати процесуальні дії відповідно до ст.ст.291, 293 КПК України.
Заслухавши в судовому засіданні пояснення прокурора, захисників та підозрюваного, дослідивши матеріали, додані до клопотання, слідчий суддя встановив наступне.

Судом встановлено, що слідчим відділом ВП №3 Харківського районного управління поліції №1 ГУ НП в Харківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000034 від 25.03.2021 за ознаками кримінального правопорушення-злочину, передбаченого п.4 ч.2 ст.115 КК України.

25 березня 2021 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, 14.06.2021 про зміну раніше повідомленої підозри, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п.4 ч.2 ст. 115 КК України.

Ухвалою слідчого судді Харківського районного суду Харківської області від 26.03.2021 ОСОБА_6 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, який неодноразово продовжувався на підставі ухвал слідчих судді Харківського районного суду Харківської області, останній раз ухвалою слідчого судді від 09 серпня 2021 року до 07 вересня 2021 року.

Метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному є запобігання ризикам та забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

В силу ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є винятковим, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Згідно вимог ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

При вирішенні питання про продовження запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі й обставини зазначені у ч.1 ст.178 КПК України, а саме вагомість наявних доказів, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, вік та стан здоров`я підозрюваного, наявність постійного місця роботи або навчання, його репутацію, наявність судимостей та інше.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься і в положеннях ст.ст.177, 178, 183 КПК України.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі Фокс, Кембелл і Гартлі проти Сполученого Королівства, наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати спостерігача в тому, що відповідна особа могла таки вчинити злочин, однак, те, що можна вважати обґрунтованим, залежить від обставин.

У справі Феррарі-Браво проти Італії Європейський суд з прав людини зазначив, що питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданим тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому і має тримання під вартою.

У справі Мюррей проти Сполученого Королівства суд зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування.

Обираючи такий запобіжний захід, як тримання під вартою, слідчий суддя враховував наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення та наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, може впливати на потерпілу та свідків у цьому кримінальному провадженні, може вчинити інше кримінальне правопорушення.

При вирішенні клопотання слідчий суддя встановив, що обставини, зазначені у клопотанні, виправдовують подальше тримання підозрюваного під вартою, оскільки не зменшились і ризики неналежної процесуальної поведінки з боку підозрюваного, враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, суспільну важливість об`єктів посягання, характер та обставини протиправних дій, в яких він підозрюється.

ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні умисного особливо тяжкого кримінального правопорушення проти життя і здоров`я, вчинив дії, направлені на приховування злочину. Він не працює, пенсіонер, одружений, але не проживає з дружиною більше 15 років, дружина та син проживають в Канаді, не має утриманців. Його донька і матір проживають окремо, за матір`ю доглядає його донька. Тобто в нього відсутні міцні соціальні зв`язки, усвідомлюючи міру покарання, яка загрожує йому, може покинути територію Харківської області та переховуватись від органів досудового розслідування та суду, таким чином намагаючись уникнути кримінальної відповідальності. Зважаючи на те, що суд досліджує докази безпосередньо і судовий розгляд у провадженні ще не розпочатий, а ОСОБА_6 обізнаний про місце мешкання та роботи потерпілої та свідків, то з метою уникнення кримінальної відповідальності, він може вчинити дії, спрямовані на здійснення незаконного психологічного або навіть фізичного впливу на потерпілу та свідків, які викривають його у вчиненні правопорушення. Враховуючи характер та обставини злочину, який йому інкримінується, дані про особу ОСОБА_6 , який обґрунтовано підозрюється у вчиненні умисного особливо тяжкого кримінального правопорушення, вчинив дії, направлені на приховування злочину, отже підозрюваний може вчинити новий злочин.

Відтак, ризики, необхідність запобігання яким стала підставою для застосування до ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не зникли та не зменшилися, і, зважаючи на викладені факти, виправдовують тримання підозрюваного під вартою.

При цьому, саме запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на даній стадії кримінального процесу в повній мірі відповідає меті його застосування забезпеченню виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та запобіганню спробам вчинити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відомості, що підозрюваний раніше не судимий, є пенсіонером, знятий з обліку у КНП ХОР «Обласний наркологічний диспансер», у якого є матір похилого віку, яка потребує догляду є тими обставинами, які враховуються при застосуванні, зміні, продовженні запобіжного заходу, вирішення питання про призначення покарання, однак не є безумовною підставою для застосування іншого запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою.

Щодо доводів захисника про відсутність вказаних ризиків, слідчий суддя вважає необхідним зазначити, що у справі «Ілійков проти Болгарії» № 33977/96 від 25.07.2001 Європейський суд з прав людини зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризику повторного вчинення злочинів». Тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 , у разі визнання його винним, з огляду на вірогідність переховування від органів досудового розслідування, незаконний вплив на потерпілого, свідків, вчинення іншого кримінального правопорушення спростовують доводи захисту про відсутність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Всі інші питання фактичні обставини кримінального провадження, питання винності чи не винності в скоєні кримінального правопорушення, а також питання відносності та допустимості доказів, отриманих, на думку сторони захисту, з порушенням вимог кримінального процесуального закону та джерелами яких є документи, до яких внесені недостовірні відомості, вирішуються під час іншої стадії кримінального процесу судового провадження під час розгляду справи по суті в суді першої інстанції. Встановлення того, вчинила чи не вчинила особа кримінальне правопорушення, є завданням подальшого провадження, сприяти якому й покликаний запобіжний захід, що обирається.

Разом з тим, слідчий суддя зазначає, що обвинувальний акт до суду не направлений, судовий розгляд не розпочатий, тому потерпілий та свідки допитані не були, докази не досліджувались, тому посилання захисту на докази, які не досліджені судом є необґрунтованими.

Крім того, слідчим суддею врахована практика Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Стороною обвинувачення доведена наявність обставин, які перешкоджають закінченню досудового розслідування до сплину строку дії попередньої ухвали про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а саме необхідності ознайомлення потерпілої з матеріалами кримінального провадження в порядку ст. 290 КПК України. На даний час ознайомлення усіх учасників із матеріалами досудового розслідування у кримінальному провадженні не завершено, необхідний час для складання, затвердження обвинувального акту, скерування його до суду.

За таких обставин слідчий суддя вважає за доцільне продовжити строк запобіжного заходу на 30 днів з урахуванням необхідності ознайомлення потерпілої з матеріалами досудового розслідування, а також вчиненням необхідних процесуальних дій, а саме складення та вручення обвинувального акту, а також направлення його до суду.

У зв`язку з вищенаведеним, даних про наявність підстав для скасування ОСОБА_6 запобіжного заходу або його зміни на менш м`який, ніж тримання під вартою, слідчим суддею при розгляді клопотання не встановлено та стороною захисту не доведено наявність підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу, оскільки не спростовано існування в кримінальному провадженні ризиків, визначених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Зважаючи на суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості, що виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод, враховуючи наведені обставини вчинення інкримінованого ОСОБА_6 особливо тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 15 років, а також те, що є достатні підстави вважати, що ОСОБА_6 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, впливати на потерпілого та свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення, дані про особу підозрюваного, те що на даній стадії досудового розслідування є необхідність у належному виконанні вимог ст. 290 КПК України, щодо ознайомлення з матеріалами кримінального провадження, з метою запобігання вказаним ризикам, які не зменшилися, об`єктивно необхідним є продовження строку тримання під вартою щодо підозрюваного.

У відповідності до ч.4 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування та щодо злочину, який спричинив загибель людини.

Стосовно посилання захисника на закінчення строків досудового розслідування.

Строк досудового розслідування, відповідно до ст. 219 КПК України, обчислюється з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань до дня звернення до суду з обвинувальним актом. Досудове розслідування повинно бути закінчено протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину. Строк досудового розслідування може бути продовжений у порядку, передбаченому параграфом 4 глави 24 цього Кодексу; при цьому загальний строк досудового розслідування не може перевищувати дванадцяти місяців із дня повідомлення особі про підозру у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину.

Згідно ч. 1 ст. 290 КПК України, визнавши зібрані під час досудового розслідування докази достатніми для складання обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру прокурор або слідчий за його дорученням зобов`язаний повідомити підозрюваному, його захиснику, законному представнику та захиснику особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру, про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування.

Частиною 3 ст. 219 КПК України передбачено, що строк із дня винесення постанови про зупинення кримінального провадження до винесення постанови про відновлення кримінального провадження, а також строк ознайомлення з матеріалами досудового розслідування сторонами кримінального провадження в порядку, передбаченому статтею 290 цього Кодексу, не включається у строки, передбачені цією статтею.

Таким чином, в силу норм п. 5 ч. 1 ст. 3 та ст. 219 КПК України досудове розслідування у цьому кримінальному провадженні завершено, однак, воно не вважається закінченим, оскільки у даному випадку обвинувальний акт до суду не направлено, у зв`язку з тим, що здійснюється виконання вимог ст. 290 КПК України - ознайомлення з матеріалами досудового розслідування сторонами кримінального провадження, на виконання яких строки досудового розслідування не поширюються.

Частиною 3 ст.197 КПК України передбачено, що строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом. Сукупний строк тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого під час досудового розслідування не повинен перевищувати:1) шести місяців - у кримінальному провадженні щодо злочинів невеликої або середньої тяжкості; 2) дванадцяти місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжких або особливо тяжких злочинів.

Стороною обвинувачення доведена наявність обставин, які перешкоджають закінченню досудового розслідування до сплину строку дії попередньої ухвали про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а саме необхідності ознайомлення потерпілою з матеріалами кримінального провадження в порядку ст. 290 КПК України, затвердження обвинувального акту, скерування його до суду.

Посилання захисника на те, що строки досудового розслідування продовжились з 26.08.2021 року, а закінчились 02.09.2021 року, - є помилковим, оскільки захисникам ОСОБА_9 та ОСОБА_4 строк на ознайомлення не встановлювався, а відповідно до протоколів про ознайомлення з матеріалами досудового розслідування - адвокати ОСОБА_9 та ОСОБА_4 у повному обсязі не ознайомились, зокрема не ознайомились з речовими доказами. Крім того, про припинення повноважень вказаних захисників стосовно надання правової допомоги підозрюваному ОСОБА_6 в кримінальному провадженні №0000034 від 25.03.2021 було повідомлено в судовому засіданні 03.09.2021 під час розгляду клопотання про встановлення їм строку на ознайомлення з матеріалами досудового розслідування.

Щодо клопотання захисника про негайне звільнення підозрюваного з-під варти суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 206 КПК України якщо слідчий суддя отримує з будь-яких джерел відомості, які створюють обґрунтовану підозру, що в межах територіальної юрисдикції суду знаходиться особа, позбавлена свободи за відсутності судового рішення, яке набрало законної сили, або не звільнена з-під варти після внесення застави в установленому цим Кодексом порядку, він зобов`язаний постановити ухвалу, якою має зобов`язати будь-який орган державної влади чи службову особу, під вартою яких тримається особа, негайно доставити цю особу до слідчого судді для з`ясування підстав позбавлення свободи.

Судом встановлено, що підозрюваному ОСОБА_6 продовжено строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на підставі ухвали слідчого судді Харківського районного суду Харківської області від 09 серпня 2021 року до 07 вересня 2021 року. Вказана ухвала суду набрала законної сили, а отже тримання підозрюваного під вартою відбувається на підставі наявного рішення суду, на законних підставах.

Слідчий суддя роз`яснює, що підставою для звільнення особи з-під варти в порядку ст. 206 КПК України є лише відсутність судового рішення, яке набрало законної сили, або не звільнена з-під варти особа після внесення застави в установленому цим Кодексом порядку; та у випадку якщо орган державної влади чи службова особа, під вартою яких тримається ця особа, не надасть судове рішення, яке набрало законної сили, або не доведе наявність інших правових підстав для позбавлення особи свободи.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 193, 194, 196, 197, 206, 211, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

У задоволені клопотання захисника ОСОБА_4 про негайне звільнення з-під варти підозрюваного ОСОБА_6 ,ІНФОРМАЦІЯ_3 , який знаходиться у Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» -відмовити.
Клопотання слідчого СВ Відділу поліції №3 Харківського районного управління поліції №1 ГУ НП в Харківській області ОСОБА_7 , погоджене прокурором Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000034 від 25.03.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого п. 4 ч.2 ст.115 КК України, про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні підозрюваного ОСОБА_6 задовольнити.
Продовжити застосування стосовно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 30 днів, а саме, до 02 жовтня 2021 року включно.
Встановити строк дії ухвали до 02 жовтня 2021 року

Ухвала протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Харківський районний суд Харківської області, а підозрюваним - в той же строк, з моменту вручення йому копії ухвали суду.
Повний текст ухвали складено 07 вересня 2021 року.

Головуючий суддя - ОСОБА_1