Дата документу 25.01.2022 Справа № 554/526/22
Провадження № 1-кс/554/1366/2022
УХВАЛА
Іменем України

25 січня 2022 року м. Полтава

Слідчий суддя Октябрського районного суду м. Полтави ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м.Полтаві клопотання слідчого СВ ВП №1 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Полтавської окружної прокуратури ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні № 0000032 від 19.01.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, про арешт майна,-

в с т а н о в и в:

До слідчого судді надійшло клопотання слідчого про арешт майна, погоджене прокурором, у якому прохали накласти арешт на ніж побутовий, який складається з клинка та руків`я, довжина клинка 9 см на клинку мається позначення фірми виробника Paring Knite», довжина руків`я 10 см, який поміщено до картонної коробки та пакету НПУ 2024305. Речові докази зберігати в відділенні поліції № 1 Полтавського РУП ГУ НП в Полтавській області, до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.

В судове засідання слідчий не з`явився, надавши суду клопотання про розгляд справи без його участі.

Відповідно до ч.2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Враховуючи положення ст. 172 КПК України, слідчий суддя проводить судовий розгляд даного клопотання у відсутність учасників процесу.

Відповідно ч. 4 ст.107 КПК України фіксування судового засідання технічним засобом не здійснювалось.

Встановлено, що у провадженні СВ ВП №1 Полтавського РУП Головного управління Національної поліції в Полтавській області перебувають матеріали кримінального провадження № 0000032 від 19.01.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України

Досудовим розслідуванням встановлено, що 18.01.2022 року близько 20 години 06 хвилини до чергової частини ВНП № 1 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області надійшло повідомлення, про те, що 19.01.2022 близько 20 год.00 хвилин, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи на Південному залізничному вокзалі м. Полтава, за адресою: м. Полтава, площа Слави,1, отримав тілесні ушкодження, у вигляді колото-ріжучої рани черевної порожнини. Останнього доставлено до 1МКЛ, для встановлення діагнозу. Обставини отримання тілесних ушкоджень встановлюються

Так, 19.01.2022 ОСОБА_6 добровільно видав працівникам поліції ніж побутовий який складається з клинка та руків`я, довжина клинка 9 см на клинку мається позначення фірми виробника Paring Knite», довжина руків`я 10 см, який поміщено до картонної коробки та пакету НПУ 2024305.

На даний час у кримінальному провадженні існує обґрунтована необхідність запобіганню можливості пошкодження, перетворення та відчуження майна, яке може бути реалізовано тільки шляхом накладення арешту на це майно.

Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно ст. ст. 94, 132, 173, 174 КПК України, повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб, необхідність подальшого перебування майна під арештом.

Відповідно до ч. 7 ст. 237 КПК України при огляді слідчий, прокурор має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення обшуканого житла чи іншого володіння особи чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати документи, тимчасово вилучати речі, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Суд бере до уваги те, що існує наявність розумних підозр вважати, що вилучені матеріальні об`єкти є доказом злочину у вказаному кримінальному провадженні, оскільки вони відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК, оскільки могли зберегти на собі сліди кримінального правопорушення та можуть слугувати доказом обставини, що встановлюються під час кримінального провадження.

З огляду на викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що стороною обвинувачення доведено необхідність накладення арешту на вилучене під час огляду майно.

Керуючись ст. ст. 170, 171, 172, 173, 309 КПК України,-

п о с т а н о в и в:

Клопотання слідчого задовольнити.

Накласти арешт на ніж побутовий який складається з клинка та руків`я, довжина клинка 9 см на клинку мається позначення фірми виробника Paring Knite», довжина руків`я 10 см, який поміщено до картонної коробки та пакету НПУ 2024305.

Речові докази зберігати в відділенні поліції № 1 Полтавського РУП ГУ НП в Полтавській області, до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена протягом 5 (п`яти) днів з дня проголошення до Полтавського апеляційного суду.

Власник майна, котрий був відсутній у судовому засіданні має право подати клопотання про скасування арешту майна до суду першої інстанції протягом 5 (п`яти) днів з дня отримання ухвали.

Ухвала набирає чинності після закінчення строків на її оскарження.

Слідчий суддя ОСОБА_1