Провадження № 1-кп/947/1307/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.12.2021 року Київський районний суд м. Одеси, в складі:
Головуючого - судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
розглянувши у підготовчому судовому засіданні у залі суду в м. Одесі обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000842 від 06.10.2021 року відносно ОСОБА_5 обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст. 289, ч.1 ст. 14, ч.3 ст. 289 КК України,

ВСТАНОВИВ:
До Київського районного суду м. Одеси надійшов обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_5 обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст. 289, ч.1 ст. 14, ч.3 ст. 289 КК України.
Прокурор заявив клопотання щодо обрання обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, посилаючись на те, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні особливо тяжких кримінальних правопорушень, які передбачають покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 12 років, раніше не судимий, офіційно не працевлаштований, відсутні стійки соціальні зв`язки у суспільстві, що вказує на те, що знаходячись на волі, з метою уникнення кримінальної відповідальності, він може переховуватись від суду. Крім того, обвинувачений ОСОБА_5 може незаконно чинити тиск на свідків та потерпілих у цьому кримінальному провадженні, може скоїти інше кримінальне правопорушення. Застосування до обвинуваченого більш м`яких запобіжних заходів, на думку прокурора, не може усунути існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України і не забезпечить належної процесуальної поведінки обвинуваченого ОСОБА_5 .
Захисник ОСОБА_4 заперечував проти обрання відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки прокурором ризики не доведені, відсутні докази про переховування від слідства, докази впливу на інших учасників кримінального провадження. Обвинувачений має постійне місце мешкання, на його утриманні перебуває дитина хвора на аутизм, раніше не судимий, злочин скоїв у зв`язку з тяжким матеріальним становищем, він не має наміру переховуватися від суду, тому ОСОБА_5 можливо обрати запобіжний захід у вигляд домашнього арешту.
Обвинувачений ОСОБА_5 підтримав думку свого захисника.
Потерпілі до суду не з`явилися.
Відповідно до вимог ст. 314 КПК України, підготовче судове засідання відбувається за участю прокурора, обвинуваченого, захисника, потерпілого, його представника та законного представника, цивільного позивача, його представника та законного представника, цивільного відповідача та його представника згідно з правилами, передбаченими цим Кодексом для судового розгляду.
Вислухавши думку учасників кримінального провадження, суд визнає, що без участі всіх потерпілих та захисника за угодою, неможливо провести підготовче судове засідання та вирішувати питання, пов`язані з підготовкою до судового розгляду.
Дослідивши обвинувальний акт, вислухавши думку учасників кримінального провадження,клопотання прокурора, суд вважає, що клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , є обґрунтованим та підлягає задоволенню.
Згідно зі ст. 29 Конституції України, кожна людина має право на свободу та особисту недоторканність. Ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.
П.1 ст. 5 Європейської конвенції з прав людини визначає, що кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.
Разом з цим, тримання під вартою може бути виправдане тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважує принцип поваги до свободи особистості. Також згідно з пунктом 3 статті 5 Європейської Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод саме тільки існування обґрунтованої підозри є підставою для позбавлення свободи, і прокурор має навести всі підстави для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Відповідно до п. 4,5 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк понад п`ять років або ж до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
При обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 суд враховує обставини, передбачені ст.ст. 177-178 КПК України, з урахуванням особи обвинуваченого, його віку, майнового стану, міцності соціальних зв`язків, не працює, що вказує на відсутність постійного джерела прибутку та міцних соціальних зв`язків, та обвинувачується у вчиненні особливо тяжких кримінальних правопорушеннях, раніше не судимий, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання ОСОБА_5 винним, того факту, що існують ризики того, що ОСОБА_5 перебуваючи на волі, зможе продовжити злочинну діяльність, уникнути від явки до суду, впливати на свідків та потерпілих, суд приходить до висновку, що прокурором доведені ризики передбачені ст.177 КПК України та вважає, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів може не забезпечити належної поведінки обвинуваченого ОСОБА_5 та запобігти передбаченим ст. 177 КПК України ризикам, а тому суд вважає за необхідне задовольнити клопотання прокурора щодо обрання відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Враховуючи положення ч. 3 ст. 183 КПК України, а також обставини кримінального правопорушення у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_5 беручи до уваги, що злочин вчинено без застосування насильства, суд вважає за можливе визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Згідно п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину визначається від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Враховуючи майновий та сімейний стан підозрюваного, обставини кримінального правопорушення, суспільно-небезпечні наслідки ймовірного вчинення такого кримінального правопорушення, та тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у випадку визнання його винуватим у його вчиненні, встановлені в судовому засіданні ризики, передбачені п. 1, п. 3, п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя приходить до переконання про необхідність застосування застави у розмірі вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 181 600 (сто вісімдесят одна тисяча шістсот) гривень, оскільки саме вказаний розмір застави здатний стримувати можливу протиправну поведінку підозрюваного, під загрозою звернення застави в дохід держави, та забезпечити виконання покладених на підозрюваного процесуальних обов`язків, у випадку її внесення.
Думку захисника ОСОБА_4 щодо обрання обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, суд вважає необгрунтованою наледним чином.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.177-178,183,184,194,196,197,314,369-372 КПК України, суд,
ПОСТАНОВИВ:
Підготовче судове засідання у кримінальному провадженні у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000842 від 06.10.2021 року відносно ОСОБА_5 обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст. 289, ч.1 ст. 14, ч.3 ст. 289 КК України, відкласти до 18.01.2022 року о 15:00 годині.
Задовольнити клопотання прокурора про обрання відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.
Обрати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «ОСІ», строком на 60 (шістдесят) днів, тобто до 01.02.2022 року.
Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_5 обов`язків, передбачених КПК України в розмірі вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 181600 (сто вісімдесят одна тисяча шістсот) гривень.
Обвинувачені або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу. Обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави.
У разі внесення застави, покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 обов`язки строком на 60 днів, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:
1) прибувати до суду за кожною вимогою;
2) не відлучатися за межі Одеської області без дозволу суду;
3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання.
Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_5 , що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Копія ухвали вручається обвинуваченим, прокурору та направляється уповноваженій особі місця ув`язнення.
Ухвала в частині обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 , підлягає оскарженню до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів, в іншій частині, оскарженню не підлягає.

Головуючий ОСОБА_1