№ провадження 1-кс/646/1990/2021
Справа № 646/7267/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 листопада 2021 року м. Харків

Слідчий суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 ,
секретар судових засідань - ОСОБА_2 ,

за участю особи, яка подала скаргу - ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Червонозаводського районного суду міста Харкова скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення,

в с т а н о в и в:
05 листопада 2021 року ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Червонозаводського районного суду м. Харкова із скаргою, в якій просить зобов`язати Харківську обласну прокуратуру внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його заявою від 04 жовтня 2021 року, та доручити проведення досудового розслідування відповідним структурам.

Вимоги скарги заявник обґрунтовує тим, що 04 жовтня 2021 року він звернувся до Харківської обласної прокуратури із заявою про кримінальне правопорушення, вчинене працівниками ГУ ПФУ у Харківській області та Ліквідаційною комісією ГУ МВС України у Харківській області, за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 3 ст. 365 КК України, за фактом перевищення службових повноважень, які своїми діями умисно вийшли за межі наданих їм прав та повноважень, спричинивши йому такими діями тяжкі наслідки.

Так, грубо порушуючи вимоги статей 63,64 Закону України від 09 квітня 1992 року № 2262-XII «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» та Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 лютого 2008 року № 45, у яких чітко визначено, що при будь-якій зміні розміру грошового забезпечення працівників поліції (міліції) Ліквідаційна комісія ГУ МВС України у Харківській області повинна повідомляти про це ГУ ПФУ у Харківській області для перерахунку пенсії. Проте, починаючи з 01 жовтня 2016 року по 30 липня 2021 року Ліквідаційна комісія ГУ МВС України у Харківській області цього не здійснювала. При цьому, ГУ ПФУ у Харківській області, отримавши довідку № 100/21880 про розмір його грошового забезпечення у розмірі 16504,67 грн. станом на 19 листопада 2019 року, раніше 30 липня 2021 року не здійснила перерахунок його пенсії у розмірі 8252,34 грн., та продовжує виплачувати пенсію у розмірі 3171,71 грн. з доплатою з 01 липня 2021 року у розмірі 2000,00 грн. у рахунок майбутніх доплат.

Таким чином, ОСОБА_3 уважає, що спільними зусиллями цих структур йому на теперішній час спричинена матеріальна шкода у розмірі 174802,22 грн., без урахування пені, штрафних санкцій та індексації.

Проте, 26 жовтня 2021 року засобами поштового зв`язку ним отримано відповідь від 20 жовтня 2021 року за підписом першого заступника керівника Харківської обласної прокуратури, згідно якої, відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань не внесені.

У судовому засіданні особа, яка подала скаргу ОСОБА_3 , вимоги скарги підтримав та просив задовольнити, посилаючись на обставини, що у ній наведені.

У судове засідання уповноважений представник Харківської обласної прокуратури належним чином у передбаченому ст. 135 КПК України порядку повідомлений про час та місце розгляду справи не з`явився. У поданій суду 16 листопада 2021 року письмовій заяві просив розглядати скаргу ОСОБА_3 без участі представника обласної прокуратури.

Зважаючи на викладене, а також виходячи зі встановлених ч. 2, ч. 3 ст. 306 КПК України строків та засад їх розумності, передбачених ст. 28 КПК України, слідчим суддею визнано можливим прийняти рішення по суті скарги за відсутності уповноваженого представника Харківської обласної прокуратури на підставі наданих сторонами матеріалів. При цьому, суд керувався положеннями ст. 26 КПК України, згідно якої, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав в межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Слідчий суддя, заслухавши пояснення особи, яка подала скаргу ОСОБА_3 , дослідивши скаргу та додані до неї матеріали, оцінивши докази, якими заявник обґрунтовує скаргу, приходить до такого висновку.
Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні та вказана заява чи повідомлення повинна містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.
За приписами ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Офісом Генерального прокурора за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, Державним бюро розслідувань, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства (ч. 2 ст. 214 КПК України).

Відповідно до ч. 4 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Таким чином, виходячи зі змісту ст. 214 КПК України повноваженням щодо оцінки відомостей, наведених у заяві чи повідомлених потерпілим, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення наділені слідчий, дізнавач та прокурор.
Отже, обов`язок із внесення відповідних відомостей про вчинене кримінальне правопорушення покладається на слідчого, дізнавача, прокурора, до якого надійшла заява, повідомлення про таке діяння.
Згідно ч. 5 ст. 214 КПК України до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про:

1) дату надходження заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення;

2) прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника;

3) інше джерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення;

4) короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела;

5) попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність;

6) прізвище, ім`я, по батькові та посада службової особи, яка внесла відомості до реєстру, а також слідчого, прокурора, який вніс відомості до реєстру та/або розпочав досудове розслідування;

7) інші обставини, передбачені положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань.

У Єдиному реєстрі досудових розслідувань автоматично фіксується дата внесення інформації та присвоюється номер кримінального провадження.

Також, згідно з пп. 1 п. 2 розділу І Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора 30 червня 2020 року № 298, до Реєстру вносяться відомості, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Слідчий суддя зазначає, що відповідно частини 1 статті 2 КК України підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно-небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого Кримінальним кодексом України.
Статтею 11 КК України визначено, що кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.
Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про кримінальне правопорушення є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки кримінального правопорушення. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб тощо), суб`єктивна та об`єктивна сторони кримінального правопорушення.
Діючим КПК України передбачена спрощена процедура початку досудового розслідування (без проведення дослідчої перевірки викладених в заяві обставин), яка полягає в тому, що для внесення відомостей до ЄРДР необхідно лише перевірити зміст самої заяви про кримінальне правопорушення на предмет викладення в ній конкретних, відомих заявнику обставин об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). При цьому такі обставини мають бути достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статі КК).
Проте така спрощена процедура не означає, що взагалі відсутні критерії для внесення чи невнесення відповідних відомостей до ЄРДР. Її спрощеність виражається у тому, що для перевірки наявності зазначених вище критеріїв не потрібно проводити попередню перевірку викладених у заяві відомостей, а необхідно лише перевірити зміст самої заяви.
Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура (стаття 2 КПК).
Стадія ініціювання кримінального провадження є важливою для виконання вказаних завдань і покликана, з одного боку, забезпечити рішуче оперативне реагування на кожне повідомлення про злочин, що є гарантією швидкого та повного його розкриття, притягнення винних до відповідальності, а з іншого - виключити незаконне і необґрунтоване залучення громадян в орбіту кримінального процесу, а також марне витрачання сил і засобів правоохоронних органів.
Правове регулювання механізму кримінально-процесуальної діяльності не повинно давати можливість окремим особам зловживати своїми правами та використовувати його з метою, що суперечить суспільним потребам, зокрема, перевантажувати правоохоронну систему держави численними повідомленнями, які завідомо не містять відомостей саме про кримінальне правопорушення, задля досягнення власних інтересів та виконання нею невластивих їй функцій. Такими запобіжниками, зокрема, є: встановлення кримінальної відповідальності за завідомо неправдиві повідомлення про кримінальні правопорушення та фільтр повідомлень про кримінальні правопорушення, що підлягають внесенню до ЄРДР, встановлений нормами самого КПК України.
Отже, для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Разом з тим, такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами Єдиного реєстру досудових розслідувань такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК). Вказана інформація необхідна для визначення того, що ставиться питання про вчинення саме кримінального правопорушення, та можливості спрямувати орган досудового розслідування на його розкриття, зібрання відповідних доказів.
КПК України дійсно передбачає внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень.
Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу; в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, існують обставини, в силу яких передбачений законом механізм притягнення до кримінальної відповідальності за завідомо неправдиві повідомлення про кримінальні правопорушення, не може бути застосований за відсутності відомостей з інших джерел, що можуть свідчити про кримінальне правопорушення, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.
Внесення до ЄРДР неконкретних тверджень (у тому числі припущень) заявника про вчинення кримінального правопорушення за відсутності будь-яких об`єктивних відомостей про обставини його вчинення призвело б до: розпорошення обмежених сил і засобів правоохоронної системи держави на перевірку значної кількості безпідставних та абстрактних повідомлень про кримінальні правопорушення, що в свою чергу не дозволило б концентрувати зусилля на розслідуванні дійсно суспільно-небезпечних діянь, що неминуче знизило б ефективність захисту особи, суспільства та держави від цих кримінальних правопорушень, ускладнило б охорону прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, які зазнали шкоди від таких правопорушень; порушення права та законних інтересів осіб, згаданих в таких повідомленнях; використання інструментів статті 214 КПК не для ініціювання початку досудового розслідування щодо конкретного кримінального правопорушення, а для спрямування сил і засобів правоохоронних органів загалом на всю діяльність визначеного заявником підприємства, установи чи організації або окремої людини з метою вже самостійного виявлення слідчим, дізнавачем, прокурором обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення (а це є вже іншим приводом для початку досудового розслідування за статтею 214 КПК), а також унеможливлення застосування механізму притягнення заявників до кримінальної відповідальності за завідомо неправдиві повідомлення про кримінальні правопорушення. Зазначене не відповідає завданням кримінального провадження, які визначені в статті 2 КПК
Системний аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення.
Закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.
Вказане слугує гарантією кожній особі від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.
Судом установлено, що 04 жовтня 2021 року ОСОБА_3 звернувся до Харківської обласної прокуратури із заявою про кримінальне правопорушення, вчинене працівниками ГУ ПФУ у Харківській області та Ліквідаційною комісією ГУ МВС України у Харківській області, за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 3 ст. 365 КК України.

Харківською обласною прокуратурою не заперечується та обставина, що означена заява надійшла у розпорядження прокуратури області 04 жовтня 2021 року.

Вимоги заяви ОСОБА_3 фактично зводяться до тих доводів, що наведені ним у скарзі до суду та надані у судовому засіданні про те, що працівники ГУ ПФУ у Харківській області та Ліквідаційної комісії ГУ МВС України у Харківській області, порушуючи вимоги статей 63,64 Закону України від 09 квітня 1992 року № 2262-XII «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» та Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 лютого 2008 року № 45, не вчиняють спрямованих дій на здійснення йому перерахунку пенсії у законний спосіб, чим спричинили йому матеріальну шкоду.

20 жовтня 2021 року Харківською обласною прокуратурою ОСОБА_3 скеровано лист № 09/1-17282вих-21, згідно якого, внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування на цей час не виявляється можливим, оскільки звернення не містить конкретних відомостей про вчинення кримінальних правопорушень окремими працівниками Ліквідаційної комісії ГУ МВС України у Харківській області.

Аналізуючи наведені у заяві від 04 жовтня 2021 року відомості, слідчий суддя приходить до висновку, що викладені у ній дані не можуть свідчити про вчинення працівниками ГУ ПФУ у Харківській області та Ліквідаційної комісії ГУ МВС України у Харківській області кримінального правопорушення. Доводи заяви ОСОБА_3 фактично зводяться до його незгоди із діями/бездіяльністю зазначених осіб при виконанні посадових обов`язків та власних суб`єктивних припущень про вчинення ними кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 365 КК України, що не підтверджується ніякими об`єктивними даними, відтак, підстав для ініціювання кримінального провадження та проведення досудового розслідування не вбачається.

Разом із цим, слідчий суддя зазначає, що заявник ОСОБА_3 скористався правом на судовий захист його порушеного права шляхом звернення до суду із відповідним адміністративним позовом до ГУ ПФУ у Харківській області про визнання протиправною бездіяльності ГУ ПФУ у Харківській області через грубе порушення ст.ст. 3, 8, 19, 21, 22, 58 та 64 Конституції України, які є нормами прямої дії, рішень Конституційного Суду України, Європейського Суду з прав людини та правових норм міжнародних договорів та зобов`язань, до яких приєдналася Україна, а також статей 43, 51, частин 1,3 ст. 63 Закону України № 2262-ХІІ «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» та постанов Кабінету Міністрів України № 45 і № 988 щодо відмови йому у перерахунку пенсії згідно довідки № 100/21880 ДУ «ТМО МВС України» в області вих. № 33/41-1196 від 30 червня 2021 року станом на 19 листопада 2019 року; зобов`язання ГУ ПФУ у Харківській області здійснити йому новий перерахунок та виплату пенсії з 01 грудня 2019 року відповідно до частин 3, 18 ст.ст. 43, частини 3 ст. 51 та частин 1,3 ст. 63 Закону України № 2262-ХІІ, постанов КМУ № 45 та № 988 з урахуванням основних та додаткових видів грошового забезпечення згідно довідки № 100/21880 ДУ «ТМО МВС України» в Харківській області вих. № 33/41-1196 від 30 червня 2021 року з врахуванням виплачених сум; зобов`язання ГУ ПФУ у Харківській області виплатити ОСОБА_3 недоплачені гроші у розмірі 171721,59 грн. за період з 01 жовтня 2016 року по 01 листопада 2021 рік одноразово /справа № 520/20220/21, реєстраційний номер рішення у Єдиному реєстрі судових рішень 100618698/.

За наведених обставин, слідчий суддя вважає скаргу ОСОБА_3 необґрунтованою та відмовляє у її задоволенні.

На підставі викладеного, керуючись статтями 7, 22, 214, 218, 303-309, 376 КПК України, слідчий суддя,
у х в а л и в:
Відмовити ОСОБА_3 у задоволенні скарги на бездіяльність прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення від 04 жовтня 2021 року.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції

Повний текст ухвали складений і підписаний без його проголошення 19 листопада 2021 року.

Слідчий суддя - ОСОБА_1