Справа № 461/5750/18
Провадження № 1-кс/461/542/22
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
03.02.2022 року слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна,
Вивчивши матеріали скарги, слідчий суддя приходить до висновку, що скаргу слід повернути скаржнику, виходячи з наступного.
Відповідно до положень ст. 131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, які застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Частина 2 статті 132 КПК України встановлює загальне правило, за яким клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, а у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, до Вищого антикорупційного суду.
Зі змісту зазначеної норми випливає, що клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження подається та розглядається слідчим суддею за правилами підсудності за місцем розташування органу, яким проводиться досудове розслідування.
Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Виходячи з аналізу норм КПК України, судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, що здійснює досудове розслідування, а тому, з урахуванням положень ч. 6 ст. 9 КПК України, зазначене правило застосовується й до розгляду клопотань, територіальна підсудність яких прямо не визначена процесуальним законом.
Таким чином, клопотання про скасування арешту майна розглядається слідчим суддею місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.
Згідно статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 4 листопада 1950 року (далі - Конвенція), кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях вказує, що словосполучення «встановлений законом» поширюється не лише на правову основу самого існування «суду», але й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність. Поняття «суд, встановлений законом» у частині першій статті 6 Конвенції передбачає «усю організаційну структуру судів, включно з питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів». З огляду на це не вважається «судом, встановленим законом» орган, котрий, не маючи юрисдикції, судить осіб на підставі практики, яка не передбачена законом.
Згідно з приписами ч. 1 ст. 409 КПК України та п. 6 ч. 2 ст. 412 КПК України, порушення правил підсудності являється істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону, що тягне за собою безумовне скасування судового рішення апеляційною інстанцією.
Зважаючи на обов`язок дотримання судом вимог КПК України щодо верховенства права та законності під час кримінального провадження, приймаючи до уваги той факт, що суб`єктом оскарження є Територіальне управління Державного бюро розслідувань, розташоване у місті Львові, а судовий контроль у кримінальному провадженні здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, вважаю, що клопотання не підсудне Галицькому районному суду м. Львова, а тому слідчий суддя вважає за необхідне клопотання повернути заявнику, роз`яснивши право на звернення до слідчого судді в межах місця знаходження органу досудового розслідування.
Керуючись ст.ст. 303, 304, 306, 307 КПК України, слідчий суддя, -
клопотання ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна - повернути заявнику.
Роз`яснити заявнику його право звернутись до слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова із вказаним клопотанням.
Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1