Справа № 296/1191/22
УХВАЛА
Іменем України

22 лютого 2022 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , розглянувши клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 , погодженого прокурором відділу прокуратури Житомирської області ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно, поданого в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за 0000008 від 21.01.2020, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.3, ч.4 ст.191; ч.1 ст.366; ч.2 ст.358 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся до слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира із клопотанням про накладення арешту на майно підозрюваного ОСОБА_5 .

В клопотанні вказано, що в період серпня-жовтня 2019 року генеральний директор ДП «Житомирський ЛГЗ» ОСОБА_5 вчинив розтрату належних підприємству грошових коштів в сумі 319 200,00 грн. на користь ТОВ «ТРЕЙД-РЕЗЕРВ» та ФОП ОСОБА_6 , які під приводом проведення ремонтних, відновлювальних та налагоджувальних робіт згідно договору доручення № 05/08/РЗ від 05.08.2019, які фактично виконані не були, заволоділи вказаними вище грошовими коштами, в результаті чого ДП «Житомирський ЛГЗ» заподіяно матеріальну шкоду на загальну суму 319 200,00 грн.

Окрім цього, в період серпня-жовтня 2019 року генеральний директор ДП «Житомирський ЛГЗ» ОСОБА_5 та директор ТОВ «ТРЕЙД-РЕЗЕРВ» ОСОБА_7 склали та видали ряд завідомо неправдивих офіційних документів, зокрема звітів, актів та іншої документації щодо приймання-передачі виконаних робіт, за договором доручення № 05/08/РЗ від 05.08.2019.

Окрім цього, в період серпня-жовтня 2019 року ФОП ОСОБА_6 склав та видав ряд завідомо неправдивих офіційних документів, зокрема актів та іншої документації щодо приймання-передачі виконаних робіт, за договором виконання робіт № 06/09/09 від 06.08.2019 та договором доручення № 05/08/РЗ від 05.08.2019.

Також, в період вересня-жовтня 2019 року генеральний директор ДП «Житомирський ЛГЗ» ОСОБА_5 вчинив розтрату належних підприємству грошових коштів в сумі 472 500,00 грн. на користь ТОВ «ТРЕЙД-БІЗНЕС ГРУП» та ФОП ОСОБА_6 , які під приводом проведення ремонтних, відновлювальних та налагоджувальних робіт згідно договору доручення № 02/09/ТБГ від 02.09.2019, які фактично виконані не були, заволоділи вказаними вище грошовими коштами, в результаті чого ДП «Житомирський ЛГЗ» заподіяно матеріальну шкоду на загальну суму 472 500,00 грн.

Окрім цього, в період вересня-жовтня 2019 року генеральний директор ДП «Житомирський ЛГЗ» ОСОБА_5 та директор ТОВ «ТРЕЙД-БІЗНЕС ГРУП» ОСОБА_7 склали та видали ряд завідомо неправдивих офіційних документів, зокрема звітів, актів та іншої документації щодо приймання-передачі виконаних робіт, за договором доручення № 02/09/ТБГ від 02.09.2019.

Окрім цього, в період вересня-жовтня 2019 року ФОП ОСОБА_6 склав та видав ряд завідомо неправдивих офіційних документів, зокрема актів та іншої документації щодо приймання-передачі виконаних робіт, за договором виконання робіт № 03/09/09 від 03.09.2019 та договором доручення № 02/09/ТБГ від 02.09.2019.

Таким чином, ОСОБА_5 будучи генеральним директором ДП «Житомирський ЛГЗ», зловживаючи своїм службовим становищем, шляхом внесення до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей, вчинив розтрату чужого майна, яке перебувало у його віданні, а саме грошових коштів ДП «ЖЛГЗ», на користь ТОВ «ТРЕЙД-РЕЗЕРВ», на загальну суму 319 200, 00 грн., під приводом здійснення оплати повіреному, нібито за надані послуги, що відповідно до примітки до ст. 185 КК України є великим розміром, а також грошових коштів ДП «ЖЛГЗ», на користь ТОВ «ТРЕЙД БІЗНЕС ГРУП», на загальну суму 472 500, 00 грн., під приводом здійснення оплати повіреному, нібито за надані послуги, що відповідно до примітки до ст. 185 КК України є великим розміром.

З урахуванням вказаних вище обставин, 02.02.2022 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Тбілісі, Грузія, громадянину України, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючому за адресою: АДРЕСА_2 , повідомлено про підозру у розтраті чужого майна, яке перебувало у його віданні, шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчиненій повторно, у великих розмірах, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України; у внесенні до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України.

В ході проведення досудового розслідування здобуто докази, які обґрунтовано вказують на причетність підозрюваного ОСОБА_5 до вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.191, ч.1 ст. 366 КК України, зокрема: матеріали за договором виконання робіт № 06/09/09 від 06.08.2019 та договором доручення № 05/08/РЗ від 05.08.2019; матеріали за договором виконання робіт № 03/09/09 від 03.09.2019 та договором доручення № 02/09/ТБГ від 02.09.2019; висновки судової технічної експертизи документів, судової почеркознавчої, судової економічної експертиз; відомості з інвентарних карток обліку основних засобів Чуднівської філії ДП «Житомирський ЛГЗ»; платіжні доручення ДП «Житомирський ЛГЗ» №981 від 08.10.2019, №970 від 09.10.2019, №956 від 11.10.2019 та №1024 від 16.10.2019, на загальну суму 319 200, 00 грн.; платіжні доручення ДП «Житомирський ЛГЗ» №1147 від 02.10.2019, №932 від 04.10.2019, №950 від 07.10.2019, №980 від 08.10.2019 та №955 від 11.10.2019, на загальну суму 472 500, 00 грн.; документація ДП «Житомирський ЛГЗ», щодо трудових відносин ОСОБА_5 із вказаним підприємством, показання свідків та інші матеріали кримінального провадження.

Відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта № 298211182 від 07.02.2022 за ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 , зареєстровано право власності на земельну ділянку, площею 0,1200 га, із кадастровим № 01 247 556 00 01 004 0657, за адресою: АДРЕСА_3 .

Відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта № 298211381 від 07.02.2022 за ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 , зареєстровано право власності на садовий будинок, площею 275,0 кв.м., за адресою: АДРЕСА_3 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна № 16722940.

В ході проведення досудового розслідування потерпілим ДП «Житомирський ЛГЗ» заявлено цивільний позов про відшкодування заподіяної майнової шкоди на суму 791 700, 00 грн, а тому, за вказаних обставин є підстави щодо застосування заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна підозрюваного ОСОБА_5 з метою запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Враховуючи вищевикладене, є необхідність у накладенні арешту на майно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 .

Слідчий у судовому засіданні клопотання підтримав та просив задовольнити. Вказав, що метою арешту майна є відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення та подання у кримінальному провадженні ДП «Житомирський ЛГЗ» цивільного позову на суму 791700,00 грн.

На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, слідчий суддя визнав за можливе розглянути клопотання за відсутності власника майна, оскільки це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши слідчого, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Відповідно до вимог ч.1 ст.172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності-також захисника, законного представника. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч.5 ст.132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1). збереження речових доказів; 2).спеціальної конфіскації; 3). конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4). відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (ч. 2 ст. 170 КПК України).

Згідно ч. 6 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Частиною 11 ст. 170 КПК України передбачено, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Як вбачається з матеріалів клопотання, 02.02.2022 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у розтраті чужого майна, яке перебувало у його віданні, шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчиненій повторно, у великих розмірах, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України; у внесенні до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України.

В ході проведення досудового розслідування потерпілим ДП «Житомирський ЛГЗ» заявлено цивільний позов про відшкодування заподіяної майнової шкоди на суму 791 700, 00 грн.

Як було встановлено слідчим суддею, обґрунтовуючи необхідність накладення арешту на майно, слідчий вказав на необхідність забезпечення цивільного позову у зв`язку із завданою майновою шкодою задля запобігання можливості відчуження майна, що перебуває у власності ОСОБА_5 .

З огляду на вищезазначене, з урахуванням обґрунтованості підозри у вчиненні злочину за ч. 4 ст. 191 та ч. 1 ст. 366 КК України, розміру шкоди (розтрата чужого майна), завданої кримінальним правопорушенням, яка становить 791700,00 грн., окрім цього існує обґрунтована підозра вважати, що незастосування цього заходу зумовить труднощі чи неможливість виконання вироку в частині забезпечення цивільного позову, слідчий суддя вважає арешт майна на даному етапі цілком законним і необхідним для забезпечення кримінального провадження.

Разом з тим, вирішуючи питтання арешту з метою забезпечення цивільного позову, слідчий суддя виходить з положень ч. 8 ст. 170 КПК України, згідно яких вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові, розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою.

Відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта № 298211182 від 07.02.2022 за ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 , зареєстровано право власності на земельну ділянку, площею 0,1200 га, із кадастровим № 01 247 556 00 01 004 0657, за адресою: АДРЕСА_3 .

Відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта № 298211381 від 07.02.2022 за ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 , зареєстровано право власності на садовий будинок, площею 275,0 кв.м., за адресою: АДРЕСА_3 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна № 16722940.

У вказаних документах, а також в інших документах клопотання відсутні відомості щодо вартості майна, що не дозволяє вважати доведеною слідчим співмірністі завданої шкоди з вартістю майна.

Враховуючи вказані обставини, суму заявленої до стягнення шкоди, звернення з цивільним позовом до трьох підозрюваних, слідчий суддя вважає за необхідне накладення арешту лише на один з об`єктів нерухомого майна.

Згідно ч.4 ст.173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна.

Беручи до уваги обґрунтованість підозри, завдання арешту майна, як виду заходу забезпечення кримінального провадження, наслідки, які матиме накладення арешту на майно, вважаю за необхідне клопотання задовольнити частково та накласти арешт шляхом встановлення заборони у праві розпорядження майном без обмеження права користування.

Слідчий суддя враховує й те, що у даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від його застосування слідчим суддею не встановлено.

Керуючись ст. ст. 170-173, 175, 309, 372, 392, 532 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити частково.

Накласти арешт на майно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 , а саме на:

- земельну ділянку, площею 0,1200 га, із кадастровим № 01 247 556 00 01 004 0657, за адресою: АДРЕСА_3 , з встановленням заборони власнику або будь-якій особі на відчуження вказаного майна, однак з правом користування ним.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Ухвала оскаржується безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1