Справа №485/1261/21
Провадження № 1-кс/485/295/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
24 вересня 2021 року м.Снігурівка
Слідчий суддя Снігурівського районного суду Миколаївської області - ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Снігурівка Миколаївської області клопотання прокурора Снігурівського відділу Баштанської окружної прокуратури в Миколаївській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000216 від 23 вересня 2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.356 КК України,
встановив:
23 вересня 2021 року прокурор Снігурівського відділу Баштанської окружної прокуратури в Миколаївській області ОСОБА_3 звернулася до суду з вказаним клопотанням.
В судове засідання учасники судового провадження не з`явилися, про час та місце розгляду клопотання повідомлені. Від прокурора надійшла заява про розгляд клопотання у її відсутність. Розгляд клопотання проводиться за відсутності учасників розгляду та без фіксування ходу засідання за допомогою технічних засобів відповідно до положень ч.4 ст. 107 КПК України.
Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов до таких висновків.
ВП №2 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000216 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.356 КК України, за заявою ОСОБА_4 , в якій вона просить притягнути до кримінальної відповідальності ОСОБА_5 , яка 21 вересня 2021 року самовільно забрала належну їй корову, мотивуючи необхідністю компенсації шкоди, завданої під час випасання худоби.
22 вересня 2021 року від ОСОБА_6 надійшла заява, в якій зазначено, що він добровільно надає згоду на огляд території його домоволодіння та вилучення вказаної худоби (корови), яку він придбав 22 вересня 2021 року за 17 000 грн в ОСОБА_5
22 вересня 2021 року в період часу з 15:00 по 15:30, за участю матері заявниці ОСОБА_4 - ОСОБА_7 , проведено огляд місця події: території домоволодіння АДРЕСА_1 , належного ОСОБА_6 . В ході огляду у розташованому на території домоволодіння хліву для утримання худоби виявлено три голови худоби (корови), серед яких ОСОБА_7 вказала на корову червоно-білої масті з перевагою білого кольору, повідомивши, що вказана корова належить її донці та саме її 21 вересня 2021 року у вечірній час ОСОБА_5 самовільно забрала з двору доньки. В ході огляду дану корову було вилучено та передано під схоронну розписку ОСОБА_6 .
Постановою дізнавача СД ВП №2 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області ОСОБА_8 від 23 вересня 2021 року корову червоно-білої масті з переважно білим кольором, яку впізнала ОСОБА_7 та яку було вилучено до ВП №2 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області, визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000216 та передано під схоронну розписку ОСОБА_6 .
Зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, віднесено і засади недоторканості права власності. У відповідності до вимог ст.16 КПК України, позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення ухваленого в порядку, передбаченому КПК.
Згідно з ч.2 ст.131 КПК України одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою, зокрема, і збереження речових доказів.
У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно з ч. 2 ст. 84 КПК України речові докази є одним із процесуальних джерел доказів. Відповідно до ч. 1 ст. 98 цього Кодексу, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна, достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення, розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову, наслідки арешту майна для інших осіб, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
Так, передумою звернення до слідчого судді із клопотанням про арешт майна слугувало проведення 22 вересня 2021 року у період часу з 15 год. до 15.30 год. огляду домоволодіння, в ході якого було виявлено та вилучено велику рогату худобу червоно-рябої масті з коліром шкіри переважно білим.
Відповідно до ч.1 ст.233 КПК України ніхто не має права проникнути до житла чи іншого володіння особи з будь-якою метою, інакше як лише за добровільною згодою особи, яка ними володіє, або на підставі ухвали слідчого судді, крім випадків, установлених частиною третьою цієї статті.
Згідно з ч.3 цієї ж статті слідчий, прокурор має право до постановлення ухвали слідчого судді увійти до житла чи іншого володіння особи лише у невідкладних випадках, пов`язаних із врятуванням життя людей та майна чи з безпосереднім переслідуванням осіб, які підозрюються у вчиненні злочину. У такому випадку прокурор, слідчий за погодженням із прокурором зобов`язаний невідкладно після здійснення таких дій звернутися з клопотанням про проведення обшуку до слідчого судді.
Приписами ст.237 КПК України встановлено, що з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення слідчий, прокурор проводять огляд місцевості, приміщення, речей та документів.
Огляд житла чи іншого володіння особи здійснюється згідно з правилами цього Кодексу, передбаченими для обшуку житла чи іншого володіння особи. Під іншим володінням особи розуміються, серед іншого, сарай.
Як вбачається з матеріалів клопотання, 22 вересня 2021 року заст.начальника ВП №2 Баштанського РВП Бабій, фактично провів огляд вищевказаного сараю, без наявності в нього на те правових підстав, тобто згоди власника домоволодіння або ухвали слідчого судді. Ухвалою слідчого судді Снігурівського районного суду Миколаївської області від 24 вересня 2021 року відмовлено прокурору у легаліції огляду домоволодіння, який фактично був проведений 22 вересня 2021 року.
Таким чином, правові підстави для накладення арешту на майно з метою забезпечення збереження речових доказів відсутні, а тому клопотання прокурора задоволенню не підлягає.
На підставі викладеного і керуючись ст.ст.132, 170-173 КПК України, слідчий суддя,
постановив:
Клопотання прокурора Снігурівського відділу Баштанської окружної прокуратури в Миколаївській області ОСОБА_3 про накладення арешту на корову червоно-білої масті з переважно білим кольором, яка була вилучена в ході огляду місця події 22 вересня 2021 року та передана на зберігання ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканцю с.Павло Мар`янівка Баштанського району Миколаївської області, - залишити без задоволення.
Копію ухвали направити прокурору, ОСОБА_6 , ОСОБА_4 .
Прокурору про виконання ухвали повідомити слідчого суддю у порядку, передбаченому ч.3 ст.169 КПК України.
Ухвала може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Ухвала може бути скасована в порядку ст.174 КПК за клопотанням власника/володільця майна, що не був присутній під час розгляду.

Слідчий суддя ОСОБА_1