Справа № 991/1306/22
Провадження 1-кс/991/1321/22
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
10 березня 2022 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , захисника ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 , представника заставодавця - ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у місті Києві клопотання захисника ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу у виді застави підозрюваному ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0001097 від 10.04.2017 р.,

В С Т А Н О В И В:
До Вищого антикорупційного суду надійшло клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_3 про зміну запобіжного заходу, застосованого до підозрюваного ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0001097 від 10.04.2017, зокрема, за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27 ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 364, ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 369, ч. 4 ст. 358 КК України, в якому захисник просить:

- перерахувати внесену заставу в сумі 5 114 850 грн. на спеціальний рахунок для збору коштів на потреби Збройних Сил України UA0992708;

- змінити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в рамках кримінального провадження № 0001097 від 10.04.2017 запобіжний захід у вигляді застави на особисте зобов`язання.

У поданому клопотанні захисник, посилаючись на введення на всій території України воєнного стану у зв`язку із військовою агресією Російської Федерації проти України, вказує на можливість перерахування коштів у сумі 5 114 850 грн., які були внесені Колективним підприємством «Будова» у якості застави за підозрюваного ОСОБА_4 , на спеціальний рахунок для збору коштів на потреби Збройних Сил України UA0992708.

В судовому засіданні захисник ОСОБА_3 та підозрюваний ОСОБА_4 доводи клопотання підтримали, просили задовольнити з викладених у ньому підстав.

Прокурор Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 не заперечував проти доводів клопотання.

Представник Колективного підприємства «Будова» (заставодавець) ОСОБА_6 підтримав доводи клопотання, зазначив, що він, як представник заставодавця, не заперечує проти перерахування сплачених у якості застави за підозрюваного ОСОБА_4 коштів у сумі 5 114 850 грн. на спеціальний рахунок для підтримки Збройних Сил України.

Дослідивши зміст клопотання та додані до нього матеріали, заслухавши доводи сторін, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що Національним антикорупційним бюро України здійснюється досудове розслідування, а Спеціалізованою антикорупційною прокуратурою Офісу Генерального прокурора процесуальне керівництво у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001097 від 10.04.2017.

У рамках вказаного кримінального провадження 12.10.2021 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27 ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 364, ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 369, ч. 4 ст. 358 КК України.

Кримінальні правопорушення, передбачені ч. 2 ст. 364, ч. 3 ст. 369 КК України, відносяться до тяжких корупційних злочинів (ч. 5 ст. 12, примітка до ст. 45 КК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 201 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

За ч. 4 ст. 201 КПК України, слідчий суддя, суд зобов`язаний розглянути клопотання підозрюваного, обвинуваченого протягом трьох днів з дня його одержання згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Разом з тим, відповідно до ч. 3 ст. 26 КПК України, слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

У клопотанні адвоката ОСОБА_3 , поданого в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 , сторона захисту, посилаючись на введення в країні воєнного стану, просить змінити застосований до підозрюваного запобіжний захід у вигляді застави на особисте зобов`язання, а грошові коши у сумі 5 114 850 грн., внесені в якості застави за підозрюваного ОСОБА_4 , перерахувати на спеціальний рахунок для збору коштів на потреби Збройних Сил України UA0992708.

Таким чином, враховуючи доводи клопотання захисника, беручи до уваги положення ч. 3 чт. 26 КПК України, слідчим суддею при розгляді поданого клопотання вирішується питання щодо можливості зміни застосованого до підозрюваного запобіжного заходу саме з огляду на введення в Україні воєнного стану у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України та необхідністю перерахування внесеної за підозрюваного застави на підтримку Збройних Сил України.

Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 22.10.2021 (справа № 991/7138/21 провадження № 1-кс/991/7242/21) до підозрюваного ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 2 150 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 5 114 850 грн., та покладено на підозрюваного ряд додаткових процесуальних обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Ухвалою колегії суддів Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 09.11.2021 (справа № 991/7138/21 провадження № 11-сс/991/664/21) зазначена ухвала слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 22.10.2021 залишена без змін.

Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 03.12.2021 (справа № 991/8009/21 провадження № 1-кс/991/8126/21) продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001097 від 10.04.2017, до шести місяців, тобто до 05 квітня 2022 року включно.

При цьому, при вирішенні питання про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу, слідчим суддею/колегією суддів було з`ясовано всі обставини, з якими закон пов`язує можливість застосування до підозрюваного відповідного запобіжного заходу, зокрема обґрунтованість підозри та наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Втім, на світанку 24 лютого 2022 року Російська Федерація розпочала широкомасштабне вторгнення в Україну по всій довжині спільного кордону, від міста Луганська до міста Чернігова, а також із території Республіки Білорусі та окупованого Криму.

У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Верховною Радою України (Закон України № 2102-IX від 24.02.2022), в Україні введено воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Згідно зі ст. 1 Закону України «Про оборону України», оборона України - система політичних, економічних, соціальних, воєнних, наукових, науково-технічних, інформаційних, правових, організаційних, інших заходів держави щодо підготовки до збройного захисту та її захист у разі збройної агресії або збройного конфлікту.

Статтею 13 цього Закону визначено, що міністерства, центральні та інші органи виконавчої влади у взаємодії з Міністерством оборони України у межах своїх повноважень організовують і забезпечують виконання законодавства у сфері оборони, сприяють Збройним Силам України у виконанні ними завдань, здійснюють їх належне забезпечення за напрямами діяльності.

Відповідно до ст. 18 Закону України «Про оборону України», територіальна оборона України організовується та здійснюється відповідно до Закону України «Про основи національного спротиву» з урахуванням особливостей, визначених законодавством про оборону, мобілізацію та правовий режим воєнного стану.

Згідно з визначеннями, наведеними у статті 1 Закону України «Про основи національного спротиву», національний спротив - комплекс заходів, які організовуються та здійснюються з метою сприяння обороні України шляхом максимально широкого залучення громадян України до дій, спрямованих на забезпечення воєнної безпеки, суверенітету і територіальної цілісності держави, стримування і відсіч агресії та завдання противнику неприйнятних втрат, з огляду на які він буде змушений припинити збройну агресію проти України.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

24 лютого 2022 року Національний банк України ухвалив рішення відкрити спеціальний рахунок для збору коштів на підтримку Збройних Сил України. Таке рішення ухвалене у зв`язку із введенням воєнного стану в Україні, збройною агресією Російської Федерації та небезпекою для державної незалежності України, її територіальної цілісності. Реквізити офіційного спеціального рахунку, зазначені на офіційному веб-сайті Національного банку України (https://bank.gov.ua/ua/news/all/natsionalniy-bank-vidkriv-spetsrahunok-dlya-zboru-koshtiv-na-potrebi-armiyi): UA0992708.

Указом Президента України від 24 лютого 2022 року 69/2022 у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України та з метою забезпечення оборони держави, підтримання бойової і мобілізаційної готовності Збройних Сил України та інших військових формувань, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до частини другої статті 102, пунктів 1, 17, 20 частини першої статті 106 Конституції України, оголошено про проведення загальної мобілізації на території Вінницької, Волинської, Дніпропетровської, Донецької, Житомирської, Закарпатської, Запорізької, Івано-Франківської, Київської, Кіровоградської, Луганської, Львівської, Миколаївської, Одеської, Полтавської, Рівненської, Сумської, Тернопільської, Харківської, Херсонської, Хмельницької, Черкаської, Чернівецької, Чернігівської областей, міста Києва.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію», мобілізація - комплекс заходів, здійснюваних з метою планомірного переведення національної економіки, діяльності органів державної влади, інших державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ і організацій на функціонування в умовах особливого періоду, а Збройних Сил України, інших військових формувань, Оперативно-рятувальної служби цивільного захисту - на організацію і штати воєнного часу. Мобілізація може бути загальною або частковою.

Відповідно до ст. 12-2 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.

За ч. 1 ст. 179 КПК України, особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України, якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.

Сторона захисту обґрунтовує подане клопотання про зміну запобіжного заходу введенням на всій території України воєнного стану у зв`язку із військовою агресією Російської Федерації проти України та необхідністю перерахування коштів у сумі 5 114 850 грн., які були внесені Колективним підприємством «Будова» у якості застави за підозрюваного ОСОБА_4 , на спеціальний рахунок для збору коштів на потреби Збройних Сил України UA0992708.

Таким чином, сторона захисту просить розглянути подане клопотання, посилаюсь на необхідність негайної допомоги Збройним Силам України грошовими коштами, які вносились в якості застави за ОСОБА_4 , що може бути реалізовано за умови дотримання вимог положень Кримінального процесуального кодексу України та інших законів та підзаконних актів.

При вирішенні питання про зміну запобіжного заходу слідчий суддя бере до уваги:

- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованих йому кримінальних правопорушень, яка була встановлена при розгляді питання про застосування запобіжного заходу до підозрюваного (наразі обґрунтованість підозри не оскаржується);

- наявність встановлених ризиків, передбачених п. 1-3 ч. 1 ст. 177 КПК України (які не оспорювалися учасниками судового засідання);

- введення в Україні воєнного стану у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України;

- воєнні дії по всій території України;

- оголошення і проведення загальної мобілізації,

- необхідність підтримання обороноздатності української армії з метою надання відсічі збройній агресії;

- сприяння обороні України шляхом максимально широкого залучення громадян України/ грошових коштів для забезпечення воєнної безпеки, суверенітету і територіальної цілісності держави, стримування і відсіч агресії.

Враховуючи наявність вказаних обставин у сукупності з належною процесуальною поведінкою підозрюваного як до настання так і під час воєнного стану, слідчий суддя вважає за можливе змінити підозрюваному ОСОБА_4 застосований до нього запобіжний захід у вигляді застави на запобіжний захід у виді особистого зобов`язання, поклавши на нього наступні обов`язки:

1) прибувати за кожною вимогою до детективів Національного антикорупційного бюро України, які здійснюють досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001097, прокурора, слідчого судді, суду;

2) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

В актуальних умовах цей запобіжний захід здатний запобігти ризикам, які встановлені при застосуванні до ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді застави, та забезпечити подальшу належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Щодо перерахування суми застави на спеціальний рахунок Збройних Сил України.

Як вбачається із доданих до клопотання матеріалів, на виконання ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 22.10.2021 (справа № 991/7138/21 провадження № 1-кс/991/7242/21) Колективним підприємством «Будова» () у якості застави за підозрюваного ОСОБА_4 внесено 5 114 850 грн. (26.10.2021 1 000 000 грн.; 28.10.2021 1 000 000 грн.; 29.10.2021 1 000 000 грн.; 01.11.2021 2 114 850 грн.).

Таким чином, Колективне підприємство «Будова» є заставодавцем.

Згідно з витягом із Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, органом управління Колективного підприємства «Будова» () є загальні збори, а керівником КП «Будова» є ОСОБА_6 , який має право вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі підписувати договори, тощо є представником.

Відповідно до п. 8.2 Статуту Колективного підприємства «Будова» (нова редакція), затвердженого протоколом Загальних зборів Членів Колективного підприємства «Будова» № 02/19 від 20.03.2019, вищим органом управління Підприємством є Загальні збори Членів Підприємства. Збори правомочні, якщо на них присутні Члени Підприємства, які володіють не менше 2/3 голосів.

За п. 6.1 Статуту, розмір статутного капіталу колективного підприємства становить 6 467 208 грн. 68 коп.

У формуванні статутного капіталу приймають участь Члени Підприємства:

- ОСОБА_7 (3 209 304, 34 грн., що становить 49.624 %) кількість голосів Членів Підприємства на Зборах (у %) 49, 624;

- ОСОБА_8 (3 209 304, 34 грн., що становить 49.624 %) кількість голосів Членів Підприємства на Зборах (у %) 49, 624;

- ОСОБА_9 (48 600 грн., що становить 0.752 %) кількість голосів Членів Підприємства на Зборах (у %) 0, 752.

Згідно п. 8.3 Статуту, до компетенції Загальних зборів належить ж) вирішення будь-яких інших питань діяльності Підприємства. Збори можуть прийняти до розгляду будь-яке питання життєдіяльності Підприємства як виробничої, соціальної так іншої сфери діяльності.

Згідно ч. 1 ст. 2 Закону України «Про підприємства в Україні» (втратив чинність), в Україні, зокрема, може діяти колективне підприємство, засноване на власності трудового колективу підприємства.

За ч. 4 ст. 14 Закону України «Про підприємства в Україні» (втратив чинність), вищим керівним органом колективного підприємства є загальні збори (конференція) власників майна. Виконавчі функції по управлінню колективним підприємством здійснює правління.

Як вбачається зі Статуту Колективного підприємства «Будова», на підставі власності його Членів, зареєстроване виконавчим комітетом Центральної районної Ради народних депутатів м. Одеси (реєстраційний № 371/4 від 03.08.1990), перереєстровано (від 11.11.94), ідентифікаційний код 22484783.

З 01.01.2004 набрав чинності Господарський кодекс України, згідно із Прикінцевими положеннями якого втратив чинність Закон України «Про підприємства в Україні». Згідно із Класифікацією форм власності, затвердженою наказом Держспоживстандарту України від 28.05.2004 N 97, існують такі форми власності: приватна, державна корпоративна власність, державна власність, комунальна власність, комунальна корпоративна власність. Згідно із Класифікацією організаційно-правових форм господарювання, затвердженою наказом Держспоживстандарту України від 28.05.2004 N 97, така організаційно-правова форма господарювання як колективне підприємство з 31.03.2004 не існує.

Однак, не зважаючи на зміни в законодавстві, чинним законодавством України не передбачено обов`язкової реорганізації колективних підприємств.

Відповідно до ч. 1 ст. 93 Господарського кодексу України, підприємством колективної власності визнається корпоративне або унітарне підприємство, що діє на основі колективної власності засновника (засновників).

За ч. 5 ст. 63 Господарського кодексу України, корпоративне підприємство утворюється, як правило, двома або більше засновниками за їх спільним рішенням (договором), діє на основі об`єднання майна та/або підприємницької чи трудової діяльності засновників (учасників), їх спільного управління справами, на основі корпоративних прав, у тому числі через органи, що ними створюються, участі засновників (учасників) у розподілі доходів та ризиків підприємства. Корпоративними є кооперативні підприємства, підприємства, що створюються у формі господарського товариства, а також інші підприємства, в тому числі засновані на приватній власності двох або більше осіб.

Особливості правового статусу таких підприємств обумовлені сукупністю майнових та організаційних ознак: порядком формування майнової бази їх господарювання, володіння, користування та розпорядження належним їм майном, розподілу результатів від його використання, його структурою, порядком звернення стягнення на зазначене майно; порядком створення такого підприємства, структурою та компетенцією його органів управління, взаємодією засновників (членів) та інших осіб, відповідальністю засновників (членів).

До числа корпоративних належить підприємство колективної власності, утворене двома або більше засновниками за їх спільним рішенням, яке діє на основі об`єднання майна і трудової діяльності засновників (учасників) та їх спільного управління справами на підставі корпоративних прав, у тому числі через органи, що ними створюються, за умови участі засновників (учасників) у розподілі доходів та ризиків.

За ч. 1, 2 ст. 83 Цивільного кодексу України, юридичні особи можуть створюватися у формі товариств, установ та в інших формах, встановлених законом.

Товариством є організація, створена шляхом об`єднання осіб (учасників), які мають право участі у цьому товаристві. Товариство може бути створено однією особою, якщо інше не встановлено законом. Товариства поділяються на підприємницькі та непідприємницькі.

Згідно ст. 84 Цивільного кодексу України, товариства, які здійснюють підприємницьку діяльність з метою одержання прибутку та наступного його розподілу між учасниками (підприємницькі товариства), можуть бути створені лише як господарські товариства (повне товариство, командитне товариство, товариство з обмеженою або додатковою відповідальністю, акціонерне товариство) або виробничі кооперативи чи сільськогосподарські кооперативи, сільськогосподарські кооперативні об`єднання, що діють з метою одержання прибутку.

Відповідно до витягу із Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, основним видом економічної діяльності Колективного підприємства «Будова» () є 41.20 будівництво житлових і нежитлових будівель.

Виходячи з аналізу вищевикладеного, корпоративне підприємство, яким є Колективне підприємство «Будова», відноситься до групи підприємницьких товариств, оскільки його учасники беруть участь в управлінні справами, а діяльність самого підприємства пов`язана із отриманням прибутку.

Так, за ч. 1-3 ст. 44 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю», статут товариства може встановлювати особливий порядок надання згоди уповноваженими на те органами товариства на вчинення певних правочинів залежно від вартості предмета правочину чи інших критеріїв (значні правочини).

Рішення про надання згоди на вчинення правочину, якщо вартість майна, робіт або послуг, що є предметом такого правочину, перевищує 50 відсотків вартості чистих активів товариства відповідно до останньої затвердженої фінансової звітності, приймаються виключно загальними зборами учасників, якщо інше не передбачено статутом товариства.

Рішення про надання згоди на вчинення інших значних правочинів, крім зазначених у частині другій цієї статті, приймаються загальними збори учасників, якщо інше не встановлено статутом товариства.

Відповідно до Звіту про фінансовий стан Колективного підприємства «Будова» на 30.09.2021, активи підприємства на кінець звітного періоду складають 5 871 059 тис. грн.

Згідно з Протоколом Загальних зборів Членів Колективного підприємства «Будова» № 22/1 від 03.03.2022, на Загальних зборах, на яких були присутні Члени КП «Будова» ОСОБА_7 (кількість голосів Членів Підприємства на Зборах (у %) 49, 624) та ОСОБА_8 (кількість голосів Членів Підприємства на Зборах (у %) 49, 624), одноголосно прийнято рішення про звернення до Вищого антикорупційного суду із клопотанням щодо перерахування внесеної за ОСОБА_4 застави у сумі 5 114 850 грн. із розрахункового рахунку Вищого антикорупційного суду на спеціальний рахунок для збору коштів на потреби Збройних Сил України UA0992708 у якості благодійного внеску, у випадку прийняття рішення щодо зміни запобіжного заходу.

З огляду на зміну запобіжного заходу, застосованого до підозрюваного, на особисте зобов`язання, застава в сумі 5 114 850 грн., внесена за підозрюваного ОСОБА_4 , підлягає поверненню заставодавцю Комунальному підприємству «Будова» на банківський рахунок за його вказівкою.

Відповідно до ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Згідно з п. 7 Порядку внесення коштів на спеціальний рахунок у разі застосування застави як запобіжного заходу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 січня 2012 р. № 15 (в актуальній редакції), кошти, внесені як застава, підлягають поверненню повністю або частково у випадках, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України. Застава повертається особі або заставодавцю у безготівковій формі на зазначений ними банківський рахунок, а у разі відсутності такого рахунка - готівкою через банки або підприємства поштового зв`язку (п. 8 Порядку).

Внаслідок воєнних дій знищується інфраструктура України, наносяться ракетні та бомбові удари по воєнних та цивільних об`єктах, відбувається окупація частин території України, знищуються населенні пункти та гинуть люди, в тому числі цивільне населення. Сторони відзначили, що оскільки діяльність Збройних Сил України спрямована на подолання збройної агресії, вони потребують негайної допомоги, в тому числі фінансової.

З урахуванням позиції сторони захисту та заставодавця КП «Будова» щодо розпорядження належними підприємству грошовими коштами шляхом негайного перерахування суми застави на спеціальний банківський рахунок Збройних Сил України, слідчий суддя вважає за можливе задовольнити таке прохання.

З урахуванням нормативних приписів, повернення застави власнику грошових коштів шляхом негайного перерахування їх з рахунку Вищого антикорупційного суду на спеціальний рахунок для збору коштів на підтримку Збройних Сил України, не суперечить загальним засадам кримінального провадження та є виправданим для виконання завдань кримінального провадження.

З урахуванням викладеного, клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 підлягає задоволенню: запобіжний захід підлягає зміні на більш м`який, а внесені в якості застави кошти підлягають поверненню та за вказівкою сторони захисту і заставодавця перерахуванню на спеціальний рахунок для збору коштів на підтримку Збройних Сил України.

Керуючись статтями 201, 309, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:
Клопотання задовольнити.

Запобіжний захід у виді застави підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадження № 0001097 від 10.04.2017 р., змінити на запобіжний захід у виді особистого зобов`язання, поклавши на нього наступні обов`язки:

1) прибувати за кожною вимогою до детективів Національного антикорупційного бюро України, які здійснюють досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001097, прокурора, слідчого судді, суду;

2) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

Попередити підозрюваного ОСОБА_4 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі, визначеному Кримінальним процесуальним кодексом України.

Заставу в сумі 5 114 850 (п`ять мільйонів сто чотирнадцять тисяч вісімсот п`ятдесят) гривень, внесену Колективним підприємством "Будова" () за підозрюваного ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на розрахунковий рахунок Вищого антикорупційного суду UA0096000, на підставі ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 22.10.2021 (справа № 991/7138/21 провадження № 1-кс/991/7242/21) повернути та за вказівкою сторони захисту та заставодавця перерахувати на спеціальний рахунок для збору коштів на підтримку Збройних Сил України (для зарахування коштів у національній валюті) з наступними реквізитами:

Банк: Національний банк України

МФО 300001

Рахунок № UA0992708

Отримувач: Національний банк України

Призначення платежу: на підтримку Збройних Сил України

Контроль за виконанням ухвали в частині запобіжного заходу покласти на прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 .

Строк дії ухвали в частині покладених обов`язків - два місяці, до 10 травня 2022 року включно.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ ОСОБА_11