Справа № 152/78/22
31 січня 2022 року м. Шаргород
Шаргородський районний суд
головуючого судді ОСОБА_1
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
Справа №152/78/22
Провадження №1-кп/152/33/22
- у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.185 КК України,
з участю сторін кримінального
зі сторони обвинувачення:
прокурора Шаргородського відділу
Жмеринської окружної
прокуратури ОСОБА_3 ,
потерпілого ОСОБА_5 ,
підозрюваного ОСОБА_4 ,
В клопотанні прокурор Шаргородського відділу Жмеринської окружної прокуратури ОСОБА_3 просить звільнити ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності на підставі ст.46 КК України, а кримінальне провадження закрити на підставі п.1 ч.2 ст.284 КПК України.
Клопотання мотивоване тим, що ОСОБА_4 19.01.2022 року повідомлено про підозру у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.185 КК України, а саме у таємному викраденні чужого майна (крадіжці).
Зокрема, прокурор Шаргородського відділу Жмеринської окружної прокуратури ОСОБА_3 зазначає в клопотанні, що ОСОБА_4 підозрюється в тому, що 05.01.2022 року приблизно о 12 годині, перебуваючи поблизу приміщення шиномонтажу, яке знаходиться в м. Шаргород Жмеринського району Вінницької області на вул. Ватутіна, 1 Б, де ремонтував колеса автомобіля марки «ВАЗ 2107» з державним номерним знаком НОМЕР_1 , побачивши належний ОСОБА_5 пневматичний гайковерт, що був залишений одним із майстрів біля автомобіля, вирішив його викрасти. Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, усвідомлюючи протиправність своїх дій та настання негативних наслідків, переконавшись, що за його діями ніхто не спостерігає, ОСОБА_4 викрав пневматичний гайковерт торгової марки «TOPTULL» моделі «КААА1650В», належний ОСОБА_5 , після чого покинув місце події, а викраденим майном розпорядився на власний розсуд.
Відповідно до висновку товарознавчої експертизи №134/22-21 від 18.01.2022 року, ринкова вартість бувшого у використанні пневматичного гайковерта торгової марки «TOPTULL» кодової моделі «КААА1650В» станом на 05.01.2022 року складала 2033 (дві тисячі тридцять три) гривні 20 (двадцять) копійок при умові незмінності зовнішнього вигляду, робочого стану та виконанні всіх відповідних функцій останнього.
Своїми умисними протиправними діями ОСОБА_4 заподіяв потерпілому ОСОБА_5 матеріальну шкоду на суму 2033,20 грн.
Крім того, у клопотанні прокурор Шаргородського відділу Жмеринської окружної прокуратури ОСОБА_3 зазначив, що факт вчинення ОСОБА_4 кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.185 КК України, в ході досудового розслідування підтверджено: повідомленням поліцейського СРПП ВП №2 Жмеринського РВП ОСОБА_6 від 05.01.2022 року про вчинення кримінального проступку; заявою ОСОБА_5 ; показаннями потерпілого ОСОБА_5 ; протоколом огляду речі від 05.01.2022 року; показаннями свідків ОСОБА_7 та ОСОБА_8 ; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_4 ; висновком експерта №134/22-21.
До того ж, у клопотанні прокурор Шаргородського відділу Жмеринської окружної прокуратури ОСОБА_3 зазначив, що в ході досудового розслідування підозрюваний ОСОБА_4 та потерпілий ОСОБА_5 примирилися, про що потерпілий подав відповідну заяву, в якій також зазначив про відшкодування заподіяної шкоди.
Вказані обставини стали підставою для звернення прокурора до суду із клопотанням про звільнення ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності на підставі ст.46 КК України в порядку, встановленому ч.2 ст.286 КПК України.
В підготовчому судовому засіданні прокурор Шаргородського відділу Жмеринської окружної прокуратури ОСОБА_3 клопотання підтримав, зсилаючись на ті самі обставини, просить звільнити підозрюваного ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності на підставі ст.46 КК України, а кримінальне провадження закрити.
Підозрюваний ОСОБА_4 в підготовчому судовому засіданні визнав себе винуватим у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.185 КК України, а саме у таємному викраденні чужого майна (крадіжці) при обставинах, що викладені в оголошеній йому 19.01.2022 року підозрі. Суду показав, що 05.01.2022 року приблизно о 12 годині знаходився поблизу приміщення шиномонтажу в м. Шаргород на вул. Ватутіна 1Б, де ремонтував колеса свого автомобіля марки ВАЗ2107 з державним номером НОМЕР_1 . Майстер шиномонтажу за допомогою свого пневматичного гайковерта допоміг йому зняти диск з колеса, і далі він сам продовжував ремонт. При цьому, майстер залишив гайковерт неподалік від автомобіля на землі. Коли він поремонтував колеса у автомобілі, то виявив, що за ним ніхто не спостерігає і вирішив викрасти гайковерт ОСОБА_5 , який знаходився на землі неподалік від автомобіля, залишений майстром. Він скористався тим, що за ним ніхто не спостерігає і викрав пневматичний гайковерт, поклав у багажник свого автомобіля та поїхав додому. Того ж дня до нього приїхали працівники поліції, щоб з`ясувати, чи не він викрав гайковерт. При приїзді поліції він не заперечував, що вчинив крадіжку. У вчиненому щиро розкаюється та запевняє суд, що не вчинятиме злочинів у майбутньому. Збитки, заподіяні злочином, він відшкодував, а саме, придбав потерпілому новий пневматичний гайковерт тієї ж торгової марки та кодової моделі.
Клопотання прокурора Шаргородського відділу Жмеринської окружної прокуратури ОСОБА_3 підозрюваний ОСОБА_4 підтримує, просить задовольнити і звільнити його від кримінальної відповідальності, так як він примирився із потерпілим ОСОБА_5 , відшкодував збитки, а кримінальне провадження щодо нього закрити, наслідки закриття кримінального провадження йому відомі та зрозумілі.
Потерпілий ОСОБА_5 підтримав клопотання прокурора та не заперечує щодо звільнення ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності і закриття кримінального провадження, так як з підозрюваним примирився, збитки, заподіяні злочином, йому відшкодовані, претензії матеріального чи морального характеру до ОСОБА_4 у нього відсутні, наслідки закриття кримінального провадження йому відомі та зрозумілі.
Відповідно до ч.1 ст.12 КК України, кримінальні правопорушення поділяються на кримінальні проступки і злочини.
Частиною 2 статті 12 КК України встановлено, що кримінальним проступком є передбачене цим Кодексом діяння (дія чи бездіяльність), за вчинення якого передбачене основне покарання у виді штрафу в розмірі не більше трьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або інше покарання, не пов`язане з позбавленням волі.
Таким чином, кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , є кримінальним проступком.
19.01.2022 року ОСОБА_4 оголошено про підозру у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.185 КК України, зокрема у таємному викраденні чужого майна (крадіжці), а саме в тому, що 05.01.2022 року приблизно о 12 годині, перебуваючи поблизу приміщення шиномонтажу, яке знаходиться в м. Шаргород Жмеринського району Вінницької області на вул. Ватутіна, 1 Б, де ремонтував колеса автомобіля марки «ВАЗ 2107» з державним номерним знаком НОМЕР_1 , побачивши належний ОСОБА_5 пневматичний гайковерт, що був залишений одним із майстрів біля автомобіля, вирішив його викрасти. Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, усвідомлюючи протиправність своїх дій та настання негативних наслідків, переконавшись, що за його діями ніхто не спостерігає, ОСОБА_4 викрав пневматичний гайковерт торгової марки «TOPTULL» моделі «КААА1650В», належний ОСОБА_5 , після чого покинув місце події, а викраденим майном розпорядився на власний розсуд.
Відповідно до висновку товарознавчої експертизи №134/22-21 від 18.01.2022 року, ринкова вартість бувшого у використанні пневматичного гайковерта торгової марки «TOPTULL» кодової моделі «КААА1650В» станом на 05.01.2022 року складала 2033 (дві тисячі тридцять три) гривні 20 (двадцять) копійок при умові незмінності зовнішнього вигляду, робочого стану та виконанні всіх відповідних функцій останнього.
Своїми умисними протиправними діями ОСОБА_4 заподіяв потерпілому ОСОБА_5 матеріальну шкоду на суму 2033,20 грн.
Таким чином, суд вважає, що ОСОБА_4 своїми діями, які виразилися у таємному викраденні чужого майна (крадіжці), вчинив кримінальний проступок, передбачений ч.1 ст.185 КК України, тобто обґрунтовано підозрюється за ч.1 ст.185 КК України.
Згідно зі ст.44 КК України, особа, яка вчинила кримінальне правопорушення, звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених цим Кодексом. Звільнення від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених цим Кодексом, здійснюється виключно судом. Порядок звільнення від кримінальної відповідальності встановлюється законом.
Статтею 46 КК України встановлено, що особа, яка вперше вчинила кримінальний проступок або необережний нетяжкий злочин, крім корупційних кримінальних правопорушень, порушень правил безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту особами, які керували транспортними засобами у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебували під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона примирилася з потерпілим та відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.
Згідно з роз`ясненнями, що містяться в п.п.1, 2, 4 постанови Пленуму Верховного Суду України №12 від 23.12.2005 року «Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності», звільнення від кримінальної відповідальності це відмова держави від застосування щодо особи, котра вчинила злочин, установлених законом обмежень певних прав і свобод шляхом закриття кримінальної справи, яке здійснює суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, у порядку, встановленому Кримінальним процесуальним кодексом України… Закриття кримінальної справи зі звільненням від кримінальної відповідальності можливе лише в разі вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого КК, та за наявності визначених у законі правових підстав, вичерпний перелік яких наведено у ч.1 ст.44 КК… Умовою звільнення особи від кримінальної відповідальності є вчинення нею певного умисного злочину, незалежно від того, закінчено його чи ні, вчинений він одноособово чи у співучасті. Підставою такого звільнення може бути або певна поведінка особи після вчинення злочину, яку держава заохочує (дійове каяття, примирення винного з потерпілим, припинення злочинної діяльності та добровільне повідомлення про вчинене тощо), або настання певної події (наприклад, зміна обстановки, закінчення строків давності)… Умовою звільнення особи (обвинуваченого, підсудного) від кримінальної відповідальності у зв`язку з примиренням із потерпілим (ст.46 КК) є вчинення нею вперше злочину невеликої тяжкості… Примирення винної особи з потерпілим належить розуміти як акт прощення її ним в результаті вільного волевиявлення, що виключає будь-який неправомірний вплив, незалежно від того, яка із сторін була ініціатором, та з яких мотивів. Звільнення винної особи від кримінальної відповідальності та закриття справи у зв`язку з примиренням із потерпілим можливе тільки в разі відшкодування завданих збитків або усунення заподіяної шкоди. За наявності передбачених у ст.46 КК підстав звільнення особи від кримінальної відповідальності є обов`язковим.
Як убачається з матеріалів кримінального провадження, ОСОБА_4 раніше до кримінальної відповідальності не притягувався (а.п.32).
Отже, ОСОБА_4 є особою, до якої можуть бути застосовані положення ст.46 КК України.
Особа звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених законом України про кримінальну відповідальність (ч.1 ст.285 КПК України).
Звільнення від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення здійснюється судом (ч.1 ст.286 КПК України).
Частинами 2, 3 ст.285 КПК України встановлено, що особі, яка підозрюється, обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення та щодо якої передбачена можливість звільнення від кримінальної відповідальності у разі здійснення передбачених законом України про кримінальну відповідальність дій, роз`яснюється право на таке звільнення. Підозрюваному, обвинуваченому, який може бути звільнений від кримінальної відповідальності, повинно бути роз`яснено суть підозри чи обвинувачення, підставу звільнення від кримінальної відповідальності і право заперечувати проти закриття кримінального провадження з цієї підстави. У разі якщо підозрюваний чи обвинувачений, щодо якого передбачене звільнення від кримінальної відповідальності, заперечує проти цього, досудове розслідування та судове провадження проводяться в повному обсязі в загальному порядку.
За правилами ч.3 ст.288 КПК України, суд своєю ухвалою закриває кримінальне провадження та звільняє підозрюваного, обвинуваченого від кримінальної відповідальності у випадку встановлення підстав, передбачених законом України про кримінальну відповідальність.
Згідно з п.1 ч.2 ст.284 КПК України, кримінальне провадження закривається судом у зв`язку зі звільненням особи від кримінальної відповідальності.
Виходячи з аналізу кримінального та кримінального процесуального законодавства, підставою для застосування ст.46 КК України є дотримання сукупності передбачених нею умов: особа вчинила кримінальний проступок або необережний нетяжкий злочин вперше; винний примирився з потерпілим; відшкодував завдані ним збитки або усунув заподіяну шкоду.
Крім того, як вбачається з постанови Великої Палати Верховного Суду від 16 січня 2019 року у справі №439/397/17 (провадження №13-66 кс18), що саме потерпілий (тобто особа, якій кримінальним правопорушенням безпосередньо спричинено шкоду) може виразити свою волю про прощення винного, на підставі чого приймається рішення про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності згідно зі ст.46 КК України.
З огляду на викладене, суд дійшов обґрунтованого висновку про можливість звільнення ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності на підставі ст.46 КК України.
Пунктом 2 частини 3 статті 314 КПК України встановлено, що у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти таке рішення, як закрити провадження у випадку встановлення підстав, передбачених пунктами 4-8, 10 частини першої або частиною другою статті 284 цього Кодексу.
Таким чином, враховуючи, що підозрюваний ОСОБА_4 , якому роз`яснено суть підозри, підставу звільнення від кримінальної відповідальності і право заперечувати щодо закриття кримінального провадження з цієї підстави, не заперечує проти цього, а також, що потерпілий ОСОБА_5 , будучи ознайомленим із клопотанням прокурора Шаргородського відділу Жмеринської окружної прокуратури ОСОБА_3 , його підтримав та повідомив про примирення з підозрюваним ОСОБА_4 , то суд приходить до висновку, що клопотання прокурора Шаргородського відділу Жмеринської окружної прокуратури ОСОБА_3 про звільнення ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності підлягає задоволенню.
Речовий доказ пневматичний гайковерт торгової марки «TOPTULL» моделі «КААА1650В», що приєднаний до матеріалів кримінального провадження і переданий на зберігання до кімнати зберігання речових доказів ВП №2 Жмеринського РВП (а.п.26), відповідно до вимог ст.100 КПК України, слід повернути власнику потерпілому ОСОБА_5 .
Відповідно до п.3 ч.1 ст.118 КПК України, до процесуальних витрат належать, в тому числі, витрати, пов`язані із залученням експертів.
Витрати сторони обвинувачення на проведення товарознавчої експертизи в цьому кримінальному провадженні становлять 514,83 грн. (а.п.31).
Суд вирішує питання щодо процесуальних витрат у вироку суду або ухвалою (ч.1 ст.126 КПК України).
Понесені стороною обвинувачення процесуальні витрати на проведення товарознавчої експертизи в цьому кримінальному провадженні в сумі 514,83 грн. підлягають стягненню з підозрюваного ОСОБА_4 .
Необхідності в застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження немає.
Керуючись п.1 ч.2 ст.284, ст.ст.285, 286, 288, 314, 369, 372 КПК України, на підставі ст.46 КК України, суд
Клопотання прокурора Шаргородського відділу Жмеринської окружної прокуратури ОСОБА_3 від 20.01.2022 року про звільнення від кримінальної відповідальності у зв`язку із примиренням винного з потерпілим задовольнити.
ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності за ч.1 ст.185 КК України звільнити на підставі ст.46 КК України, у зв`язку з примиренням винного з потерпілим.
Речовий доказ пневматичний гайковерт торгової марки «TOPTULL» кодової моделі «КААА1650В» повернути потерпілому ОСОБА_5 .
Стягнути з ОСОБА_4 на користь держави на відшкодування процесуальних витрат за проведення експертизи залученими стороною обвинувачення експертами спеціалізованої державної установи Вінницького відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз МЮ України: 514 (п`ятсот чотирнадцять) гривень 83 (вісімдесят три) копійки за проведення товарознавчої експертизи від 18.01.2022 року за №134/22-21.
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Вінницького апеляційного суду через Шаргородський районний суд протягом семи днів з дня її оголошення.
Якщо ухвалу постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Головуючий суддя: ОСОБА_9