справа № 1-1/11
провадження № 1-о/691/1/22
У Х В А Л А

24 березня 2022 рокум.Городище

Колегія суддів Городищенського районного суду Черкаської області в складі головуючого судді ОСОБА_1 , судді ОСОБА_2 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_3 прокурора ОСОБА_4 захисника ОСОБА_5 , засудженого ОСОБА_6 (в режимі відеоконференції), розглянувши у судовому засіданні, в залі суду в м. Городище Черкаської області, заяву судді ОСОБА_1 та судді ОСОБА_2 про самовідвід в кримінальному провадженні за заявою ОСОБА_6 про перегляд за нововиявленими обставинами вироку апеляційного суду Черкаської області від 20.04.2011 року,

ВСТАНОВИЛА:

До Городищенського районного суду Черкаської області з Черкаського апеляційного суду, для розгляду за визначеною підсудністю, надійшли матеріали кримінального провадження за заявою ОСОБА_6 про перегляд за нововиявленими обставинами вироку Апеляційного суду Черкаської області від 20.04.2011 року.

Провадження за зазначеною заявою було відкрите 19.06.2021 року ухвалою судді Ватутінського міського суду Черкаської області та призначено судовий розгляд колегіально в складі двох професійних суддів та трьох основних присяжних і двох запасних.

11.10.2021 року, справу в порядку ст. 35 КПК України передано головуючому судді ОСОБА_1 , визначено члена колегії - суддю ОСОБА_2 та на виконання вимог ч.1 ст.385 КПК України, з числа осіб, які внесені до списку присяжних, було здійснено визначення присяжних у кількості семи осіб, які підлягають виклику у судове засідання для виконання вимог, передбачених ст. 387, 388 КПК України.

У зв`язку з перебуванням головуючого на лікарняному, ухвалою колегії суддів від 08.11.2021 року справа була призначена до судового розгляду на 06.12.2021 року о 14.10 годині.

24.03.2022 року, в підготовчій частині судового засідання, суддя ОСОБА_1 та суддя ОСОБА_2 заявили самовідвід.

В обґрунтування своєї заяви, судді ОСОБА_1 та ОСОБА_2 посилалися на те, що зазначене кримінальне провадження було відкрите та перебувало на розгляді у Ватутінському міському суді Черкаської області. При відкритті цього провадження суддею вказаного суду, згідно ухвали, було визначено, що воно має розглядатися колегіально у складі двох професійних суддів та трьох основних присяжних і двох запасних.

При розподілі даного кримінального провадження в Городищенському районному суді, також був визначений колегіальний склад суду: два професійні судді та попередньо відібрані присяжні.

Згідно ч.3 ст.31 КПК України, кримінальне провадження в суді першої інстанції щодо злочинів, за вчинення яких передбачено довічне позбавлення волі, здійснюється колегіально судом у складі трьох суддів, а за клопотанням обвинуваченого - судом присяжних у складі двох суддів та трьох присяжних.

Відповідно до висновку Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду, наведеного у постанові від 04.11.2019 року в справі № 496/4533/17, провадження № 51-9834 кмо 18, за змістом ч.3 ст.31, ч. 2 ст. 383, ст. 384 КПК України, обвинувачений у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у виді довічного позбавлення волі, має право на розгляд кримінального провадження щодо нього в суді першої інстанції судом присяжних, проте таке право не виникає на стадії перегляду судових рішень в апеляційному, касаційному порядку, а також за нововиявленими або виключними обставинами.

Посилаючись на вище наведене, судді ОСОБА_1 та ОСОБА_2 заявили собі самовідвід, оскільки при визначенні складу суду був порушений встановлений ч. 3 ст. 35 КПК України порядок, а саме, визначено суд присяжних, хоча справу слід розглядати колегіально судом у складі трьох суддів.

Прокурор і захисник вважають самовідвід обґрунтованим і таким, що підлягає до задоволення.

Обвинувачений заперечував проти задоволення заяви суддів про самовідвід, оскільки вважає, що справу слід розглядати судом присяжних.

Вислухавши учасників процесу, колегія суддів вважає наступне.

Кримінальна справа щодо ОСОБА_6 розглядалася за правилами КПК 1960 року, який не передбачав процедури здійснення судового розгляду судом присяжних. Вирок від 20.04.2011 року, яким ОСОБА_6 було засуджено за ч. 4 ст. 187, п. 6,12,13 ч. 2 ст. 115 КК України, ч.2 ст.15, п.п.9,12,13 ч.2 ст.115 КК України до довічного позбавлення волі, Апеляційний суд Черкаської області ухвалив у складі двох професійних суддів та трьох народних засідателів.

З набранням чинності новим КПК України, в якості форми безпосередньої участі народу у здійсненні правосуддя в Україні запроваджено інститут присяжних.

Відповідно до положень ст.ст. 124, 127 Конституції України, народ безпосередньо бере участь у здійсненні правосуддя через присяжних у визначених законом випадках.

Згідно ч. 2 ст. 383 КПК України, суд присяжних утворюється при місцевому загальному суді першої інстанції.

Відповідно до вимог ч.3 ст.31 КПК України, кримінальне провадження в суді першої інстанції щодо злочинів, за вчинення яких передбачено довічне позбавлення волі, здійснюється колегіально судом у складі трьох суддів, а за клопотанням обвинуваченого - судом присяжних у складі двох суддів та трьох присяжних.

Згідно ст.384 КПК України, прокурор, суд зобов`язані роз`яснити обвинуваченому у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у виді довічного позбавлення волі, про можливість розгляду кримінального провадження стосовно нього судом присяжних та особливості такого розгляду. Обвинувачений у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у виді довічного позбавлення волі, під час підготовчого судового засідання має право заявити клопотання про розгляд кримінального провадження щодо нього судом присяжних.

Таким чином, виходячи із зазначених норм КПК України, розгляд кримінального провадження судом присяжних проводиться за сукупності таких умов: 1) обвинувальний акт щодо особи передано на розгляд суду першої інстанції; 2) злочин, у вчиненні якого обвинувачується особа, передбачає покарання у виді довічного позбавлення волі; 3) під час підготовчого судового засідання обвинувачений заявив клопотання про розгляд кримінального провадження щодо нього судом присяжних.

Разом із цим, для інших стадій судового провадження (перегляду судових рішень в апеляційному, касаційному порядку, за нововиявленими або виключними обставинами) можливості здійснення кримінального провадження судом присяжних, процесуальним законом не передбачено.

Виходячи зі змісту ст.ст. 459-467 КПК України, перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами є ревізійною стадією, в ході якої суд не розглядає обвинувачення по суті, а лише надає оцінку доводам учасників судового провадження щодо наявності у кримінальному провадженні обставин, що не були відомі суду на час судового розгляду при ухваленні судового рішення, а також щодо можливості впливу цих обставин на правильність судового рішення, яке належить переглянути.

Отже, предметом судового розгляду в порядку провадження за нововиявленими обставинами виступає не обвинувальний акт, а судове рішення, зокрема вирок суду, що набрав законної сили, яким установлено наявність чи відсутність винуватості особи у вчиненні інкримінованого їй злочину. Після набрання вироком законної сили особа, щодо якої здійснюється кримінальне провадження, вже не має статусу обвинуваченого, натомість залежно від прийнятого судом рішення вважається виправданою або засудженою. Забезпечення додаткових гарантій для такої особи у виді перегляду вироку щодо неї за нововиявленими обставинами судом присяжних процесуальний закон не передбачає.

Наведене повністю узгоджується з висновком Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду, наведеним у постанові від 04.11.2019 року в справі № 496/4533/17, провадження № 51-9834 кмо 18, згідно з яким, за змістом ч.3 ст.31, ч. 2 ст. 383, ст. 384 КПК України, обвинувачений у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у виді довічного позбавлення волі, має право на розгляд кримінального провадження щодо нього в суді першої інстанції судом присяжних, проте таке право не виникає на стадії перегляду судових рішень в апеляційному, касаційному порядку, а також за нововиявленими або виключними обставинами.

Згідно ч.6 ст.13 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів», висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Відповідно до вимог ч. 6 ст. 368 КПК України, обираючи і застосовуючи норму закону України про кримінальну відповідальність до суспільно небезпечних діянь при ухваленні вироку, суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

В судовому засіданні встановлено, що, дійсно, зазначене кримінальне провадження було відкрите та перебувало на розгляді у Ватутінському міському суді Черкаської області. При відкритті цього провадження суддею вказаного суду, згідно ухвали, було визначено що воно має розглядатися колегіально у складі двох професійних суддів та трьох основних присяжних і двох запасних. При розподілі даного кримінального провадження в Городищенському районному суді, також був визначений колегіальний склад суду: два професійні судді та попередньо відібрані присяжні.

Згідно п.5 ч.1 ст.75 КПК України, слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні, зокрема: у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 80 КПК України, за наявності підстав, передбачених ст.ст. 75,76 КПК України, суддя зобов`язаний заявити самовідвід.

Згідно ч.1 ст.81 КПК України, у разі заявлення відводу слідчому судді або судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому ч.3 ст.35 цього Кодексу. У разі заявлення відводу одному, кільком або всім суддям, які здійснюють судове провадження колегіально, його розглядає цей же склад суду.

Суд також враховує, що відповідно до норм КПК України та Інструкції з діловодства у загальних місцевих судах, відповідальна за автоматизований розподіл справ посадова особа, не має можливості самостійно визначати чи змінювати склад суду для розгляду конкретної справи без процесуального рішення суду/судді, тому дане питання може бути вирішене шляхом заявлення самовідводу та подальшого визначення належного складу суду з урахуванням норм КПК України та висновку Верховного Суду.

З огляду на наведе, колегія суддів вважає, що справу за нововиявленими обставинами слід розглядати колегіально судом у складі трьох професійних суддів, та оскільки при визначенні складу суду був порушений встановлений ч. 3 ст. 35 КПК України порядок визначення суддів для розгляду справи, тому наявні підстави для задоволення самовідводу суддів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , що передбачено п. 5 ч. 1 ст. 75 КПК України.

Керуючись висновком Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду, наведеним у постанові від 04.11.2019 року в справі № 496/4533/17, провадження № 51-9834 кмо 18, ст. ст. 75, 80, 81, 372 КПК України, колегія суддів,

ПОСТАНОВИЛА:

Заяву про самовідвід судді ОСОБА_1 - головуючого та судді ОСОБА_2 - члена колегії при розгляді кримінального провадження за заявою ОСОБА_6 про перегляд за нововиявленими обставинами вироку апеляційного суду Черкаської області від 20.04.2011 року, ухваленого в кримінальній справі №1-1/11, яким ОСОБА_6 було засуджено за ч. 4 ст. ст. 187, п. 6,12,13 ч. 2 ст. 115 КК України, ч.2 ст.15, п.п.9,12,13 ч.2 ст.115 КК України до довічного позбавлення волі - задоволити.

Кримінальне провадження за заявою ОСОБА_6 про перегляд за нововиявленими обставинами вироку апеляційного суду Черкаської області від 20.04.2011 року, передати до канцелярії Городищенського районного суду, для визначення належного складу суду, у відповідності до вимог ч. 3 ст. 35 КПК України та висновку, наведеного у Постанові Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 04.11.2019 року в справі № 496/4533/17, провадження № 51-9834 кмо 18.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя ОСОБА_1
Судді ОСОБА_2