Провадження № 1-кс/344/5978/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 вересня 2021 року м. Івано-Франківськ

Слідчий суддя Івано-Франківського міського суду Івано-Франківської області ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0000540, -

В С Т А Н О В И В:

Слідчий звернувся з вказаним клопотанням, яке погоджене з прокурором, в обґрунтування якого зазначив, що відділом розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи, СУ ГУНП в Івано-Франківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000540, внесеного 23.09.2021 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками злочинів, передбачених ч. 2 ст. 15, ч. 2 п. 6 ст. 115, ч. 4 ст. 187 КК Україниза фактом розбійного нападу та замаху на вбивство на ОСОБА_6 .

Так, 23.09.2021, близько 10.05 год ОСОБА_5 з метою вчинення крадіжки за допомогою спеціальних засобів проникла до квартири АДРЕСА_1 , де був виявлений власником помешкання ОСОБА_6 , який в цей час перебував в приміщенні квартири.

Незважаючи на це, ОСОБА_5 від своїх злочинних дій направлених на заволодіння чужим майном не відмовився та будучи озброєним ножем, діючи умисно, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій вчинив напад на власника та завдала ОСОБА_6 множинні ножові поранення у життєво-важливі ділянки тіла, спричинивши йому тяжкі тілесні ушкодження у вигляді 14 колото-різаних ран, 3 з яких в ділянку шиї, 3 в ділянку грудної клітки зліва, одне з яких проникаюче ножове поранення з пошкодженням легені.

Окрім цього 23.09.2021, близько 10.05 год ОСОБА_7 перебуваючи в квартирі АДРЕСА_1 , під час вчинення розбійного нападу вирішив позбавити життя ОСОБА_6 .

З цією метою, ОСОБА_7 діючи умисно, з корисливих мотивів, будучи озброєним ножем, завдав ним ОСОБА_6 множинні, цілеспрямовані удари у життєво важливі ділянки тіла, спричинивши тілесні ушкодження у вигляді 14 колото-різаних ран, 3 з яких в ділянку шиї, 3 в ділянку грудної клітки зліва, одне з яких проникаюче ножове поранення з пошкодженням легені.

Після цього, вважаючи, що вчинив всі дії для доведення до кінця свого злочинного умислу направленого на вбивство ОСОБА_6 , ОСОБА_7 з місця події скрився. Однак злочинний умисел ОСОБА_7 , направлений на позбавлення життя ОСОБА_6 з корисливих мотивів втілений не був, так як потерпілому було своєчасну надано медичну допомогу.

24 вересня 2021 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 уродженець м. Львів, зареєстрований АДРЕСА_2 , житель АДРЕСА_3 , українець, громадянин України, без освіти, не працюючий, раніше судимий, затриманий у порядку ст. 208 КПК України, за підозрою у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15, ч. 2 п. 6 ст. 115, ч. 4 ст. 187 КК України.

Цього ж дня ОСОБА_5 повідомлено про підозру за ч. 2 ст. 15, ч. 2 п. 6 ст. 115, ч. 4 ст. 187 КК України.

Кримінальне правопорушення у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , вчинене проти життя та здоров`я особи та у відповідності до ст. 12 КК України відноситься до категорії особливо тяжкого злочину, за вчинення якого, відповідно до ч. 1 ст. 115 КК України, передбачено покарання у вигляді від десяти до п`ятнадцяти років позбавлення волі або довічне позбавлення волі.

Причетність до вчинення інкримінованого злочину підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом огляду місця події, протоколом затримання ОСОБА_5 , протоколом допиту потерпілого ОСОБА_6 , протоколом пред`явлення для впізнання за фотознімкамипотерпілого ОСОБА_6 та іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

В ході досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбаченихч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:

п. 1 - переховуватись від органів досудового розслідування та суду усвідомлюючи неминучість призначення покарання, пов`язаного з позбавленням волі, за вчинений ОСОБА_5 особливо тяжкий злочин, оскільки підозрюваний ніде не працює, джерело існування не відоме;

п. 2 знищити, сховати або спотворити річ, що має істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, оскільки знаряддя вчинення злочину ніж не знайдено;

п.3 -незаконно впливати на потерпілого, оскільки йому відоме місце проживання ОСОБА_6 ;

п.4- перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином усвідомлюючи суворість можливого призначення покарання за вчинене.

Слідчим зазначається, що у зв`язку з наведеним застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не зможе запобігти зазначеним ризикам.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав, посилаючись на викладені в ньому обставини, зазначивши, що в Калуському міськрайонному суді Івано-Франківської області відносно підозрюваного на розгляді перебуває кримінальне провадження, просив клопотання задовольнити.

Підозрюваний в судовому засіданні зазначив, що вважає підозру необґрунтованою.

В судовому засіданні захисник підозрюваного клопотання заперечив, посилаючись на те, що прокурором не доведено ризики, просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Заслухавши прокурора, підозрюваного та його захисника, дослідивши матеріали клопотання, вважаю наступне.

Згідно з вимогами п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практикою Європейського суду з прав людини обмеження права на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 цього Кодексу.

Ч. 4 ст. 183 КПК України визначено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п"ять років.

При постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

У відповідності до ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

З матеріалів клопотання вбачається, що 23 вересня 2021 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , затримано в порядку ст. 208 КПК України та 24 вересня 2021 року йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15, ч. 2 п. 6 ст. 115, ч. 4 ст. 187 КК України.

Кримінальне правопорушення у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , вчинене проти життя та здоров`я особи та у відповідності до ст. 12 КК України відноситься до категорії особливо тяжкого злочину, за вчинення якого, відповідно до ч. 1 ст. 115 КК України, передбачено покарання у вигляді від десяти до п`ятнадцяти років позбавлення волі або довічне позбавлення волі.

Так, відповідно до практики Європейського суду «розумна підозра» у вчиненні кримінального злочину», про яку йдеться у підпункті «с» п. 1 ст. 5 Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин. Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод вимагає, щоб будь-який захід, яким людина позбавляється волі, відповідав меті ст. 5, а саме захисту особи від свавілля.

В той же час наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 до зазначених злочинів, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, зокрема: протоколом огляду місця події, протоколом затримання ОСОБА_5 , протоколом допиту потерпілого ОСОБА_6 , протоколом пред`явлення для впізнання за фотознімками потерпілого ОСОБА_6 та іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

Враховуючи те, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце і підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю матеріалів кримінального провадження, а слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на ті дані, які були надані стороною обвинувачення, наявні всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15, ч. 2 п. 6 ст. 115, ч. 4 ст. 187 КК України.

Крім цього, прокурором доведено наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може вчинити дії, передбачені п.п.1,2,3,4 ч. 1 ст. 177 КПК України.

З точки зору ч. 2 ст. 177 КПК України, в якій визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, визначальними пунктами ст. 184 КПК України будуть п. 3,5,6,7 ч. 1 ст. 184 КПК України. Тобто, саме виклад обставин, які дають змогу обґрунтовано підозрювати особу у скоєнні злочину, та зробити висновок про наявність ризиків, обґрунтування неможливості запобігти ризикам при застосуванні більш м`яких запобіжних заходів та обґрунтування обов`язків.

Вважається, що застосування запобіжних заходів вже можливо при наявності ризиків. Ризик же в свою чергу це не визначена подія, яка по суті, представляє собою ймовірність отримання несприятливих для досудового слідства подій, визначених у ч. 1 ст. 177 КПК України.

В той же час обставини, які зазначені підозрюваним та його захисником, не можуть бути підставою для відмови в задоволенні даного клопотання, оскільки такі не виключають обгрунтованості підозри та наявність встановлених в судовому засіданні ризиків.

Вирішуючи дане клопотання враховую також вагомість наявних доказів про вчинення ОСОБА_5 зазначених вище злочинів, характеризуючі особу підозрюваного дані, його вік, стан здоров`я та майновий стан, раніше притягався до кримінальної відповідальності, на розгляді в Калуському міськрайонному суді Івано-Франківської області відносно ОСОБА_5 перебуває кримінальне провадження, міцність соціальних зв`язків.

При вирішенні клопотання, слідчим суддею враховується тяжкість злочину, який інкримінуються підозрюваному та міра покарання, яка йому загрожує у разі доведення вини, а також те, що злочин у якому підозрюється ОСОБА_5 посягає на життя та здоров`я особи, які у відповідності до Конституції України є найвищими соціальними цінностями, і саме наведені вище обставини у їх сукупності, а також дані про особу підозрюваного підтверджують існування ризиків передбачених ст.177 КПК України та дають можливість зробити висновок, що виключно запобіжний захід у виді тримання під вартою може забезпечити уникненню цих ризиків та забезпечити процесуальну поведінку підозрюваного.

У рішенні "Марченко проти України" Європейського суду суд з прав людини повторює, що при розгляді клопотання про обрання, зміну або продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, має бути розглянута можливість застосування інших (альтернатиних) запобіжних заходів.

Вирішуючи питання про можливість застосування альтернативних запобіжних заходів, слідчий суддя бере до уваги вищезазначену правову позицію Європейського суду з прав людини, а також керується ч.4 ст.183 КПК України, у відповідності до якої при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою слідчий суддя має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування, і приходить до висновку, що жоден із інших-альтернативних запобіжних заходів, окрім тримання під вартою, не може забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, а тому клопотання слід задовольнити та застосувати щодо підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів без визначення розміру застави.

Відповідно до положень ст. 206 КПК України, якщо під час будь-якого судового засідання особа заявляє про застосування до неї насильства під час затримання або тримання в уповноваженому органі державної влади, державній установі (орган державної влади, державна установа, яким законом надано право здійснювати тримання під вартою осіб), слідчий суддя зобов`язаний зафіксувати таку заяву або прийняти від особи письмову заяву та: 1) забезпечити невідкладне проведення судово-медичного обстеження особи; 2) доручити відповідному органу досудового розслідування провести дослідження фактів, викладених в заяві особи; 3) вжити необхідних заходів для забезпечення безпеки особи згідно із законодавством.

Слідчий суддя зобов`язаний діяти в порядку, передбаченому ч. 6 цієї статті, незалежно від наявності заяви особи, якщо її зовнішній вигляд, стан чи інші відомі слідчому судді обставини дають підстави для обґрунтованої підозри порушення вимог законодавства під час затримання або тримання в уповноваженому органі державної влади, державній установі.

В даному випадку, розглядаючи вказане клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що зовнішній вигляд підозрюваного дає підстави для зобов`язання органа досудового розслідування забезпечити невідкладне проведення медичного обстеження ОСОБА_5 із забезпеченням надання належної медичної допомоги, про що повідомити слідчого суддю.

На підставі ст.ст. 29, 55, 62, 63, 129 Конституції України, керуючись ст.ст. 131, 132, 176-178, 183, 193, 194, 196, 197, 205, 309, 376, 395 КПК України, -

У Х В А Л И В:
Клопотання задовольнити.

Застосувати щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів - до 21 листопада 2021 року включно.

Тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 здійснювати в Івано-Франківській установі виконання покарань № 12.

Ухвала підлягає до негайного виконання після її оголошення.

Про прийняте рішення повідомити заінтересованих осіб.

В порядку ст. 206 КПК України зобов`язати орган досудового розслідування забезпечити невідкладне проведення медичного обстеження ОСОБА_5 із забезпеченням надання належної медичної допомоги, про що повідомити слідчого суддю.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора відділу Івано-Франківської обласної прокуратури ОСОБА_3 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Івано-Франківського Апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1

Повний текст ухвали складено 27 вересня 2021 року