Справа № 702/221/21
Провадження № 1-кп/702/55/21
У Х В А Л А
17.11.2021 м. Монастирище
Монастирищенський районний суд Черкаської області в складі:
головуючої судді ОСОБА_1 ,
за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянув у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань м. Монастирище клопотання прокурора Монастирищенського відділу Уманської окружної прокуратури про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні про обвинувачення ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Монастирище Черкаської області, громадянина України, місце державної реєстрації - АДРЕСА_1 та місце фактичного проживання - АДРЕСА_2 , раніше не судимого, в силу ст. 89 КК України, у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, відомості про яке внесені до ЄРДР за № 0000026 від 02.03.2021
за участю сторін кримінального провадження та інших учасників судового провадження:
прокурора ОСОБА_4 ,
потерпілого ОСОБА_5 ,.
захисника ОСОБА_6 ,
обвинуваченого ОСОБА_3
в с т а н о в и в :
В провадженні Монастирищенського районного суду Черкаської області перебуває кримінальна справа про обвинувачення ОСОБА_3 за ч. 1 ст. 115 КК України.
На адресу суду 16.11.2021 надійшло клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_3 .
Клопотання обґрунтоване тим, що ОСОБА_3 обвинувачується в тому, що він 02.03.2021, близько 03 год 00 хв, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, знаходячись в квартирі АДРЕСА_3 , під час суперечки з ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка виникла між ними на ґрунті особистих неприязних відносин, діючи умисно та цілеспрямовано, маючи намір на умисне протиправне заподіяння смерті ОСОБА_7 , усвідомлюючи протиправність своїх дій і бажаючи настання суспільно-небезпечних наслідків, направлених на позбавлення життя останнього, умисно наніс декілька ударів руками в область голови, чим заподіяв ОСОБА_7 тілесні ушкодження, згідно п.1, п.2 підсумків висновку експерта Уманського МРВ КУ «Черкаське обласне бюро судово-медичної експертизи» № 05-7-02/76 від 02.03.2021 у вигляді поєднаної травми із залученням кількох ділянок тіла: закритої черепно - мозкової травми без ушкодження кісток основи та склепіння черепа з крововиливами під м`які, тверді мозкові оболонки, травматичним набряком - набубнявінням головного мозку; закритої тупої травми органів грудної клітки з переломами ребер справа. Вказана травма в своєму перебігу ускладнилась травматичним шоком та травматичним набряком-набубнявінням головного мозку.
Дані тілесні ушкодження утворились від твердих тупих предметів, рани від дії твердих тупих предметів, можливо в час та при обставинах вказаних в постанові (02.03.2021) і носять ознаки тяжких тілесних ушкоджень, як небезпечних для життя (згідно п.2.1.1 .а. «Правил судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень»).
При внутрішньому дослідженні виявлено: крововилив в ділянці середньої третини великого ріжка під`язикової кістки справа, що утворилися від дії твердих тупих предметів, можливо в час та при обставинах вказаних в постанові (02.03.2021) і при житті відносяться до категорії легких тілесних ушкоджень.
При зовнішньому дослідженні виявлено: синець верхньої третини правого плеча по внутрішній поверхні, синець задньо-внутрішньої поверхні правого ліктьового суглобу, синець тильної поверхні правої кисті в основі 1-го пальця, садно передньої поверхні лівого колінного суглобу, два синці лівого плеча в середній та нижній третині по задньо-зовнішній поверхні, синець нижньої третини правої гомілки по передньо-внутрішній поверхні, що утворилися від дії твердих тупих предметів, можливо в час та при обставинах вказаних в постанові (02.03.2021) і при житті відносяться до категорії легких тілесних ушкоджень.
Виявлені при зовнішньому дослідженні синець верхньої третини правого плеча по внутрішній поверхні, синець задньо-внутрішньої поверхні правого ліктьового суглобу, синець тильної поверхні правої кисті в основі 1-го пальця, можуть вказувати на можливу боротьбу чи самооборону.
Відповідно до п.4 підсумків висновку експерта Уманського МРВ КУ «Черкаське обласне бюро судово-медичної експертизи» № 05-7-02/76 від 02.03.2021 можливість утворення виявлених тілесних ушкоджень у ОСОБА_7 внаслідок нанесення йому ударів руками, зокрема кулаком (-ами) не виключається. В ділянку голови- було нанесено не менш як п`яти травматичних дій (ударів).
Можливість утворення тілесних ушкоджень у ОСОБА_7 внаслідок «самостійного падіння та послідуючого контакту тіла потерпілого, зокрема голови з твердою горизонтальною поверхнею» практично виключається (п.5 підсумків висновку експерта Уманського МРВ КУ «Черкаське обласне бюро судово-медичної експертизи» № 05-7-02/76 від 02.03.2021).
Відповідно до п. 1 підсумків висновку експерта Уманського МРВ КУ «Черкаське обласне бюро судово-медичної експертизи» № 05-7-02/76/9 від 13.04.2021 за додатковою судово-медичною експертизою утворення виявлених при судово-медичній експертизі трупа ОСОБА_7 тілесних ушкоджень та настання його смерті за обставин, на які вказав під час слідчого експерименту 03.03.2021 підозрюваний ОСОБА_3 можливе.
Дії ОСОБА_3 кваліфіковано за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України - вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.
Під час досудового розслідування ухвалою слідчого судді від 04.03.2021 обрано запобіжний захід ОСОБА_3 у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів до 29.04.2021 включно.
23.04.2021 ухвалою Монастирищенського районного суду Черкаської області продовжено строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_3 до 21.06.2021.
17.06.2021 ухвалою Монастирищенського районного суду Черкаської області продовжено строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_3 до 15.08.2021.
05.08.2021 ухвалою Монастирищенського районного суду Черкаської області продовжено строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_3 до 03.10.2021.
27.09.2021 ухвалою Монастирищенського районного суду Черкаської області продовжено строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_3 до 25.11.2021.
Строк тримання під вартою ОСОБА_3 закінчується 25.11.2021, підстав для його скасування та зміни на інший, більш м`який запобіжний захід, немає, ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які існували на момент обрання ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та його продовження, не зменшилися.
ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, після якого він з місця злочину зник, а тому може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, що свідчить про наявність ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України.
Також, ОСОБА_3 перебуваючи на волі матиме можливість незаконно впливати на свідків ОСОБА_8 , та ОСОБА_9 , у цьому ж кримінальному провадженні, що являється ризиком, передбаченим п. 3 ч. 1 ст.177 КІІК України та доводить недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання вказаним ризикам.
Так, показання свідка отримуються судом усно шляхом допиту особи безпосередньо в судовому засіданні. А отже, за відсутності дієвого запобіжного заходу такий ризик є реальним. Обвинувачений також може чинити вплив або узгоджувати спільні дії з іншими учасниками цього провадження, в тому числі з метою переконати їх змінити їхні викриваючі показання.
ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, який згідно зі ст. 12 КК України відноситься до категорії особливо тяжких та за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`ятнадцяти років, що є підставою застосування запобіжного заходу, відповідно до вимог п.2 ч. 1 ст. 178 КПК України.
Згідно матеріалів кримінального провадження ОСОБА_3 вчинив злочин в стані алкогольного сп`яніння, схильний до дрібних правопорушень, утриманців немає, не має постійного місця роботи, що відноситься до обставин, передбачених п.4, п.5, п.6 ч. 1 ст.178 КПК України, які слідчий суддя, суд зобов`язаний оцінити в сукупності при вирішенні питання обрання запобіжного заходу та свідчить про відсутність у обвинуваченого міцних соціальних зв`язків, легальних засобів до існування та його негативну репутацію в суспільстві.
Кримінальне правопорушення вчинене ОСОБА_3 мало наслідком смерть людини, що свідчить про підвищену суспільну небезпеку інкримінованого обвинуваченому злочину.
Застосування інших, більш м`яких запобіжних заходів відносно обвинуваченого ОСОБА_3 не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України та дотриманню ним процесуальних обов`язків під час досудового розслідування.
Таким чином, з метою забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_3 обов`язків, зокрема прибувати за викликом до суду, запобігання спробам вчинити інше кримінальне правопорушення та незаконно впливати на свідків, виникла необхідність у зверненні до Монастирищенського районного суду Черкаської області із клопотанням про продовження строку тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_3 на 60 днів.
Просить продовжити строк тримання під вартою на 60 днів обвинуваченому ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
В судовому засіданні прокурор ОСОБА_4 клопотання про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_3 підтримала повністю, просить його задовольнити, пояснила, що на даний час ризики не зменшились, інші більш м`які запобіжні заходи не можуть запобігти ризикам встановленим на досудовому розслідуванні та слідчим суддею при обранні даного запобіжного заходу.
В судовому засіданні потерпілий ОСОБА_5 клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_3 підтримав.
В судовому засіданні захисник обвинуваченого ОСОБА_6 заперечував проти задоволення клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_3 та вважає, що прокурором не доведено існування ризиків на які він вказує та зазначив, що обвинувачений залишив місце вчинення злочину, але за межі району не виїхав, що не може свідчити, що обвинувачений мав намір переховуватися. Ризик незаконного впливу на свідків є безпідставним. Посилання сторони обвинувачення в клопотанні на те, що обвинувачений може чинити вплив або узгоджувати спільні дії з іншими учасниками цього провадження, в тому числі з метою переконати їх змінити викриваючі показання жодним чином не обгрунтоване. Просить змінити обвинуваченому запобіжний захід на цілодобовий домашній арешт.
В судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_3 проти клопотання прокурора заперечував.
Заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши клопотання, матеріали справи в розрізі вирішення клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд приходить до наступних висновків.
Згідно з ч.2 ст. 331 КПК України вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

За змістом ст. 131, 132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Так, ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Санкцією ч. 1 ст. 115 КК України передбачено покарання у виді позбавлення волі строком від семи до п`ятнадцяти років та відповідно до ч. 6 ст. 12 КК України є особливо тяжким злочином.

Ухвалою слідчого судді Жашківського районного суду Черкаської області від 04.03.2021 до підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів до 29.04.2021 включно та підтверджено наявність ризиків передбачених п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

23.04.2021 ухвалою Монастирищенського районного суду Черкаської області підтверджено наявність ризиків та продовжено строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_3 до 21.06.2021.
17.06.2021 ухвалою Монастирищенського районного суду Черкаської області підтверджено наявність ризиків та продовжено строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_3 до 15.08.2021.
05.08.2021 ухвалою Монастирищенського районного суду Черкаської області підтверджено наявність ризиків та продовжено строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_3 до 03.10.2021.
27.09.2021 ухвалою Монастирищенського районного суду Черкаської області продовжено строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_3 до 25.11.2021.
Згідно зі ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків. Застосування таких заходів завжди пов`язано із необхідністю запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

За змістом ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити такі дії: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При розгляді клопотання про продовження строку запобіжного заходу мають враховуватись обставини, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують застосування запобіжного заходу. (ч. 3 ст. 199 КПК України).

Під час обрання запобіжного заходу слідчим суддею Жашківського районного суду Черкаської області від 04.03.2021 органом досудового розслідування доведено наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України доказами, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що ОСОБА_3 міг вчинити кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 115 КК України. Вказані докази були досліджені при обранні обвинуваченому міри запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Отже, судом встановлено, що зазначені у клопотанні обставини обвинувачення мають місце, прокурором доведено існування ризиків того, що підозрюваний може переховуватись від суду; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, для запобігання яким ОСОБА_3 був обраний запобіжний захід. Дані ризики не зменшились та продовжують існувати і надалі.

Так, ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, за яке передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років, зазначена обставина може бути мотивом та підставою для обвинуваченого переховуватися від суду. Таке твердження узгоджується з позицією Європейського суду з прав людини, висловленою у справі «Ілійков проти Болгарії» (рішення від 26.07.2001), де Суд зазначив, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування. Крім цього, в умовах безвізового режиму України з країнами Європейського Союзу обвинувачений може швидко та безперешкодно виїхати за межі України і таким чином переховуватись від органів досудового розслідування та суду. Крім цього, суд враховує, що обвинувачений після вчинення злочину маючи можливість повідомити про вчинений злочин, зник з місця події, не викликав швидку допомогу до потерпілого, був затриманий працівниками поліції за місцем свого проживання. Відтак суд погоджується з доводами сторони обвинувачення, що такий ризик, заявлений під час застосування до ОСОБА_3 запобіжного заходу, не зменшився.

Так само і ризик незаконного впливу на свідків для надання ними неправдивих показань або відмови від дачі показань не зменшився з огляду на те, що згідно зі ст. 23 КПК України доказове значення матимуть показання цих осіб, отримані безпосередньо судом саме під час судового розгляду кримінального провадження. З свідками сторони обвинувачення ОСОБА_3 особисто знайомий та існує ймовірність впливу обвинуваченого на свідків у даному кримінальному провадженні.

При вирішенні питання про продовження запобіжного заходу, крім наявності ризиків, передбачених у ст. 177 КПК України суд враховує тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання його винуватим, особливу суспільну небезпеку інкримінованого обвинуваченому злочину, особу обвинуваченого, його вік та стан здоров`я, відсутність міцних соціальних зв`язків, відсутність осіб, що перебувають на його утриманні, відсутність офіційного працевлаштування та вважає, що наявність підстав для залишення обвинуваченого під вартою переважає інтереси забезпечення права на свободу та виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи, про які йдеться у клопотанні прокурора.
Посилання захисника обвинуваченого на відсутність наміру переховуватися від органів досудового розслідування та суду не можуть свідчити про відсутність ризиків встановлених при обранні запобіжного заходу чи їх зменшення та доцільності зміни запобіжного заходу, а тому підстав для зміни ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді тримання під вартою на запобіжний захід у виді домашнього арешту суд не вбачає.
Суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави, передбачені статтями 177 та 178 КПК України, вважає за необхідне не визначати розмір застави у даному кримінальному провадженні, оскільки інкримінований ОСОБА_3 злочин, передбачений ч. 1 ст. 115 КК України, мав наслідком смерть людини, що свідчить про підвищену суспільну небезпеку.
З огляду на наведені обставини обвинувачення, тяжкості покарання, яке загрожує ОСОБА_3 в разі визнання його винуватим, підвищену суспільну небезпеку інкримінованого суспільно-небезпечного діяння, переконливість наявних ризиків, передбачених п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, які не зменшились та продовжують існувати суд вважає, що прокурором доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може забезпечити належну поведінку обвинуваченого та запобігти вказаним вище ризикам, а тому вважає за необхідне продовжити строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою застосованого до ОСОБА_3 строком на 60 днів.
На підставі викладеного та керуючись ст. 3, 176, 177, 183, 193, 194, 196, 314-316, 331, 369-372, 392 КПК України, суд
п о с т а н о в и в :
Клопотання прокурора про продовження строку застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_3 задовольнити повністю.
Продовжити застосування обвинуваченому ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за обвинуваченням у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України запобіжний захід у виді тримання під вартою з утриманням в Державній установі «Черкаський слідчий ізолятор» строком на 60 днів, починаючи з 17.11.2021 до 15.01.2022.
Копію ухвали вручити обвинуваченому ОСОБА_3 , захиснику обвинуваченого адвокату ОСОБА_6 , потерпілому ОСОБА_5 , прокурору та направити уповноваженій службовій особі Державної установи "Черкаський слідчий ізолятор", начальнику ІТТ № 2 ГУНП в Черкаській області.
Ухвала про продовження строку тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду на протязі 5 днів з дня її оголошення.
Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.
Суддя ОСОБА_1