ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/803/176/22 Справа № 216/7936/21 Суддя у 1-й інстанції - ОСОБА_1 Суддя у 2-й інстанції - ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 лютого 2022 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:

головуючого судді-доповідача ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 ,

ОСОБА_4 ,

за участю:
секретаря ОСОБА_5 ,

скаржника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в режимі відеоконференції, апеляційну скаргу скаржника ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Центрально-Міського районного суду м.Кривого Рогу Дніпропетровської області від 21 грудня 2021 року, якою було відмовлено в задоволенні скарги ОСОБА_6 щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,-
ВСТАНОВИЛА:
Зміст оскарженого судового рішення і встановлені судом першої інстанції обставини.
Вказаною ухвалою було відмовлено в задоволенні скарги ОСОБА_6 щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Рішення суду обґрунтовано тим, що предметом розгляду за скаргою ОСОБА_7 є бездіяльність службових осіб Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області щодо не внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про вчинення злочину Міністром охорони здоров`я ОСОБА_8 , передбаченого ч. 2 ст. 366 КК України, зокрема службове підроблення щодо встановлення карантинних обмежень на території України з метою запобігання поширенню коронавірусу СОVІD-19.
Згідно витягу з Єдиного реєстру досудового розслідування № 0000149 від 15 грудня 2021 року встановлено, що відомості про вчинений злочин зазначений в заяві ОСОБА_7 від 08 грудня 2021 року, в ході самостійного виявлення прокурором кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за фактом виявлення приховування кримінального правопорушення від обліку шляхом невнесення заяви до Єдиного реєстру досудових розслідувань за фактом ймовірного внесення відомостей, що не відповідають об`єктивній дійсності службовими особами Міністерства охорони здоров`я, а саме: подання щодо встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України коронавірусу СОVІD-19.
Врахувавши вищевикладені обставини суд першої інстанції прийшов до висновку, що вимоги заявника безпідставними, а тому в задоволенні скарги слід відмовити.
Вимоги апеляційної скарги, доповнень до неї та узагальненні доводи особи, яка її подала.
В апеляційній скарзі ОСОБА_6 просить вказану ухвалу слідчого судді скасувати та постановити нову, якою зобов`язати начальника Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області невідкладно внести відомості про вчинення злочину стосовно Міністра охорони здоров`я України ОСОБА_8 , які мають ознаки складу злочину передбаченого ст. 366 КК України, до ЄРДР на підставі заяви ОСОБА_9 від 06 грудня 2021 року, та розпочати за цією заявою досудове розслідування у формі досудового слідства. Також просить поновити йому строк на апеляційне оскарження зазначеної ухвали, остільки вважає, що строк пропущений з поважних причин, копію ухвали слідчого судді від 21 грудня 2021 року він отримав лише 05 січня 2022 року.
Вважає оскаржувану ухвалу слідчого судді незаконною, упередженою, необґрунтованою та такою, що не відповідає вимогам КПК України, ухваленою на припущеннях слідчого судді, внаслідок чого підлягає скасуванню.
На думку апелянта, постановляючи оскаржувану ухвалу про відмову у задоволені скарги та посилаючись в тексті ухвали про наявність начебто витягу з ЄРДР, з якого слідує, що відомості, викладені у заяві ОСОБА_6 внесено до ЄРДР, слідчий суддя не надав належної оцінки факту бездіяльності начальника Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області , невнесенню відомостей про заявника, перекрученню відомостей щодо правової кваліфікації кримінального правопорушення, викладенню зовсім іншого короткого викладу обставин, що мають свідчити про кримінальне правопорушення, ніж той, який зазначався у його заяві від 08 грудня 2021 року.
Вважає, що ухвалюючи рішення про відмову у задоволені скарги, слідчий суддя об`єктивно не з`ясував обставин справи, не дослідив обставини, з`ясування яких може мати істотне значення для ухвалення законного, обґрунтованого та справедливого судового рішення, з огляду на чіткий обов`язок внесення слідчим чи прокурором відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР із встановленням обмеженого процесуального строку для його виконання, за наявності лише загальних вимог до заяв чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у переважній більшості випадків у разі встановлення факту звернення із заявою та констатації факту невнесення відомостей про кримінальне правопорушення в межах регламентованого статтею 214 КПК України 24-годинного строку, та взагалі не навів належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення. Тобто, на думку апелянта, слідчий суддя допустив неповноту судового розгляду, яка перешкодила ухвалити законне та обґрунтоване рішення, що відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 409 КПК України є підставою для скасування судового рішення судом апеляційної інстанції.

Позиція учасників апеляційного перегляду.
В апеляційному суді ОСОБА_6 підтримав вимоги апеляційної скарги та просив її задовольнити, ухвалу слідчого судді - скасувати.

Мотиви апеляційного суду.
Заслухавши доповідь судді, вислухавши думку апелянта ОСОБА_6 , обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали провадження, апеляційний суд приходить до наступного.
Насамперед колегія суддів вважає за необхідне поновити строк на апеляційне оскарження оскільки 5-ти денний строк було пропущено з поважних причин, у зв`язку з тим, що апелянтом було отримано копію оскаржуваної ухвали лише 05.01.2022 року, та виходячи з вимог Закону про забезпечення доступу особи до правосуддя.
Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні врегульований КПК України. Зокрема, подання скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора під час досудового розслідування передбачено статтею 303 КПК України.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені, зокрема, бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
Судовий контроль, який здійснюється слідчими суддями при розгляді скарг на бездіяльність щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, фактично передбачає необхідність забезпечення належного реагування на випадки ініціювання особою питань, пов`язаних з реалізацією завдань кримінального провадження як щодо захисту від кримінальних правопорушень, так і стосовно того, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності.
Згідно з ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор, невідкладно, але не пізніше 24 години після подання заяви, повідомлення про вчинення кримінального правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування. До ЄРДР, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; вказана попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) КК України (ч. 5 ст. 214 КПК України). Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР, порядок формування та ведення якого затверджується Генеральною Прокуратурою України.
Колегія суддів зазначає, що внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення (затверджене наказом Генерального прокурора від 30.06.2020 № 298). Згідно з п.1 глави 2 розділу I цього Положення, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами п. п. 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК України.
Згідно до ч. 5 ст. 214 КПК України, до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості, зокрема, про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.
Відповідно до п. 3 розділу 3 Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 08.02.2019 року № 100, заяви і повідомлення про інші події, що надійшли до чергової служби центрального органу управління поліцією, головних управлінь Національної поліції та їх територіальних (відокремлених) підрозділів (управлінь, відділів, відділень) поліції, у яких немає відомостей, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, уповноважена службова особа після реєстрації в ІТС ІПНП (журналі ЄО) невідкладно, але не пізніше 24 годин передає керівнику відповідного органу (підрозділу) поліції або особі, яка виконує його обов`язки, для розгляду та прийняття рішення згідно із Законом України Про звернення громадян або Кодексом України про адміністративні правопорушення.
Відповідно до розділу ІV Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 15.11.2017 року №930, керівники органів (підрозділів) поліції та їх заступники під час розгляду звернень громадян вивчають суть порушених у них питань, у разі потреби вимагають у виконавців матеріали попередніх перевірок за цими зверненнями, направляють працівників органів (підрозділів) поліції на місця для перевірки викладених у зверненнях фактів та вживають інших заходів для об`єктивного вирішення порушених авторами звернень питань.
Звернення вважаються вирішеними, якщо розглянуто всі порушені в них питання, ужито необхідних заходів і заявникам надано ґрунтовні та вичерпні відповіді. Звернення розглядаються і вирішуються в термін не більше одного місяця від дня їх надходження, а ті, що не потребують додаткового вивчення, невідкладно, але не пізніше п`ятнадцяти днів від дня їх отримання.
Рішення про відмову в задоволенні вимог, викладених у зверненні, доводиться до відома громадянина в письмовій формі з посиланням на Закон України Про звернення громадян і викладенням мотивів відмови, а також із роз`ясненням порядку оскарження прийнятого рішення. При цьому зазначають заходи, вжиті органом чи підрозділом поліції в межах його компетенції для захисту конституційних прав громадян.
Апеляційним переглядом встановлено, що 13.12.2021 року до Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області надійшла скарга ОСОБА_6 на бездіяльність начальника Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області щодо невнесення заяви про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення.
Скарга обґрунтована тим, що 08.12.2021 року ОСОБА_6 подав заяву до Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області в порядку ст.214 КПК України про вчинення Міністром охорони здоров`я України ОСОБА_8 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 366 КК України. Однак, до теперішнього часу відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР так і не внесені.
Відмовляючи у задоволенні скарги ОСОБА_6 , слідчий суддя вказав, що представник Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області надав до суду копію витягу з Єдиного реєстру досудового розслідування № 0000149 від 15 грудня 2021 року, з якого слідує, що відомості, викладені у заяві ОСОБА_6 внесено до ЄРДР, в ході самостійного виявлення прокурором кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України, за фактом виявлення приховування кримінального правопорушення від обліку шляхом невнесення заяви до Єдиного реєстру досудових розслідувань за фактом ймовірного внесення відомостей, що не відповідають об`єктивній дійсності службовими особами Міністерства охорони здоров`я, а саме: подання щодо встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України коронавірусу СОVІD-19.
Також слідчим суддею зазначено, що відповідно до пункту 29 рішення Європейського суду з прав людини в справі «Павлюлінець проти України» від 6 вересня 2005 року суд повторює, що право на порушення кримінальної справи проти третьої особи як таке не гарантується Конвенцією (Kubiszyn v. Poland, ухвала від 21 вересня 1999 року, заява № 37437/97). Таким чином, твердження скарги є несумісною ratione materiae з положеннями Конвенції і підлягає відхиленню відповідно до пунктів 3 та 4 статті 35 Конвенції.
Отже, скаржнику не належить право на порушення кримінальної справи проти певної особи, в тому числі і внесення відомостей до ЄРДР щодо вчинення злочину певною особою, а також у нього відсутнє право на реєстрацію повідомлення про злочин за бажаною ним кваліфікацією дій особи за диспозицією КК України, оскільки право на кримінально-правове переслідування конкретної третьої особи із обраною самостійно кваліфікацією скаржнику не гарантується положеннями Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод людини.
З таким висновком слідчого судді погоджується і колегія суддів.
Системний аналіз положень кримінального процесуального закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиного реєстру досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення. До того ж законодавцем розмежовано поняття внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР у відповідності до положень ч. 1 ст. 214 КПК України та прийняття і реєстрації відповідних заяв, про що йдеться у ч. 4 ст. 214 КПК України.
У цілому такий висновок відповідає Рішенню Конституційного Суду України у справі за конституційною скаргою ОСОБА_10 від 17 червня 2020 року, згідно п. 5 мотивувальної частини якого зазначено, що встановлений законодавцем обсяг судового захисту стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів має забезпечити ефективність судового контролю, який має бути забезпечено під час розгляду відповідних питань хоча б у двох судових інстанціях: законодавець має запровадити такий обсяг судового контролю за бездіяльністю слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, що дозволяв би здійснити ефективний судовий контроль щодо відповідних питань та за наявності підстав надати особі можливість ініціювати початок кримінального провадження, а отже, надати їй реальний доступ до судового захисту.
Колегією судів встановлено, що ухвала слідчого судді є належно вмотивованою, обґрунтованою, законною, постановленою на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, що підтверджені достатніми даними, дослідженими судом.
На підставі вищенаведеного апеляційна скарга ОСОБА_6 не підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст. 303, 304, 405, 407, 409, 419, 422 КПК України, колегія суддів,-

ПОСТАНОВИЛА:
Клопотання ОСОБА_6 задовольнити.
Поновити ОСОБА_6 строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 21 грудня 2021 року.
Апеляційну скаргу ОСОБА_7 , - залишити без задоволення.
Ухвалу слідчого судді Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 21 грудня 2021 року, якою відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_7 на бездіяльність посадових осіб Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР стосовно Міністра охорони здоров`я України ОСОБА_8 , - залишити без змін.
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та касаційному оскарженню не підлягає.
Судді:
______________ _____________ _____________
ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4