Номер провадження № 1-кс/756/3027/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 грудня 2021 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

представника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому в залі судових засідань № 5 Оболонського районного суду міста Києва клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою в кримінальному провадженні, внесеного 20.08.2021 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001870, відносно :

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця с. Димер, Вишгородського району Київської області, який має професійно-технічну освіту, не одружений, не працюючий, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,

обвинуваченого у вчинені злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 3 ст. 185 КК України,

УСТАНОВИВ:

У провадженні судді Оболонського районного суду міста Києва ОСОБА_7 перебуває на розгляді наведене кримінальне провадження.

Так, 24.11.2021 прокурором було подано клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою в кримінальному провадженні, внесене 20.08.2021 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001870 відносно обвинуваченого ОСОБА_4 у вчиненні злочину передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 3 ст. 185 КК України. Указане клопотання було розподілено судді Оболонського районного суду міста Києва ОСОБА_1 в порядку абз. 5 п. 20-5 Перехідних положень КПК України.

В обґрунтування клопотання прокурор посилається на те, що 20.08.2021, у невстановлений час, у ОСОБА_4 виник злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення телефонного кабелю, поєднане із проникненням до технічного приміщення АТ «УКРТЕЛЕКОМ». Так, 20.08.2021, близько 04:00 год., ОСОБА_4 перебував поблизу будинку № 15-б, розташованого за адресою: м. Київ, проспект Героїв Сталінграда.

Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_4 , переконавшись, що за його злочинними діями ніхто зі сторонніх осіб не спостерігає, бажаючи збагатитись за чужий рахунок, з корисливих цілей, спустився до приміщення технічного колодязя з телефонними комунікаціями, де таємно викрав майно, яке належить АТ «УКРТЕЛЕКОМ», а саме телефонний кабель довжиною 16,12 м., вартістю 3279 грн 78 коп.

Після чого, ОСОБА_4 піднявся із технічного колодязя з телефонними комунікаціями, та переконавшись, що за ним не ведеться спостереження, направився в сторону до річки Дніпро у місті Києві з метою обпалювання ізоляційної поверхні кабеля, однак умисел до кінця не довів оскільки був затриманий працівниками охоронної фірми ТОВ «ОХОРОННИЙ ХОЛДИНГ».

Унаслідок протиправних дій ОСОБА_4 потерпілому АТ «УКРТЕЛЕКОМ», могло бути заподіяно матеріальну шкоду на суму 3279 грн 78 коп.

Орган досудового розслідування вважає, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 3 ст. 185 КК України.

Прокурор посилається на те, що підставою звернення з клопотанням про застосування запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою у відношенні обвинуваченого ОСОБА_4 , відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, є встановлення під час досудового розслідування наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливість ОСОБА_4 переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується.

У зв`язку з чим у клопотанні прокурор просить продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, з визначенням застави в розмірі 40 (сорок) прожиткових мінімуму для працездатних осіб до обвинуваченого ОСОБА_4 .

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримав клопотання та доводи, що його обґрунтовують, просив слідчого суддю клопотання задовольнити, посилаючись на доводи вказані у ньому, ураховуючи наявність обґрунтованої підозри та ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 ч. 1. ст. 177 КПК України, як і неможливості застосуванні іншого запобіжного заходу. Крім того, прокурор повідомив, що ОСОБА_4 було засуджено до трьох років позбавлення волі, однак вирок ще не набрав законної сили.

В обґрунтування ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, за для продовження до обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, прокурор посилається на те, що ризиком того, що ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового розслідування та в подальшому від суду є те, що останній усвідомлюючи міру покарання за вчинене ним кримінальне правопорушення, може навмисно переховуватись від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення відповідальності. Крім того, 20.08.2021 під час проведення слідчих та процесуальних дій, з метою уникнення покарання, ОСОБА_4 приховав свою особу представившись чужими даними.

Ризиком того, що обвинувачений ОСОБА_4 може незаконно впливати на свідків є те, що обвинуваченому відомо місце проживання вказаних осіб. Обвинувачений шляхом погрози, підкупу може схиляти свідків до дачі неправдивих показань, відмови від участі у кримінальному провадженні, що негативно вплине на хід досудового розслідування.

Ризиком того, що обвинувачений ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення є те, що на даний час він не має встановлених легальних, постійних джерел доходу, належних засобів для існування.

Обвинувачений ОСОБА_4 у судовому засіданні просив відмовити у задоволенні клопотання чи обрати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.

Захисник ОСОБА_5 у судовому засіданні також просив відмовити у задоволенні клопотання чи обрати іншій, більш м`який запобіжний захід, зокрема домашній арешт.

Вислухавши прокурора, обвинуваченого, захисника, дослідивши надані докази та матеріали кримінального провадження, суд дійшов наступних висновків.

Як установлено у судовому засіданні, ОСОБА_4 інкримінується вчинення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 3 ст. 185 КК України. Даний злочин відповідно до ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів.

Крім того, на стадії досудового розслідування, ОСОБА_4 , було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, а також обрано цей запобіжний захід і в підготовчому судовому засіданні відповідно до положень ст. 315 КПК України суддею ОСОБА_7 . При цьому, клопотання прокурора свідчить, що підставою обрання запобіжного заходу в виді тримання під вартою було обґрунтованість підозри, вагомість доказів, а також наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, як і відомості щодо особистості ОСОБА_4 .

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою продовжити, змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого, на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Як вбачається з положень ч. 4 ст. 199 КПК України розгляд клопотання про продовження строку дії тримання під вартою здійснюється за правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Аналізуючи положення ст. 194 КПК України разом із загальними положеннями КПК України щодо судового провадження в суді першої інстанції, можна дійти висновку, що при наданні оцінки наявності обґрунтованої підозри, тобто відповідно до статей 194, 199 КПК України під час процедури продовження запобіжного заходу, слід ураховувати, що надання оцінки доказів у справі відбувається лише в нарадчій кімнаті на стадії ухвалення вироку. Зазначене свідчить про те, що на стадії судового розгляду суд не може робити висновок щодо обґрунтованості підозри чи то обвинувачення безпосередньо шляхом надання оцінки доказів у справі, а повинен виходити з поняття наявності відомостей, які здатні переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа могла вчинити це правопорушення. Цими відомостями, на думку суду, є висунуте в передбаченому законом порядку обвинувачення, яке є предметом дослідження суду наразі.

Отже, суд, на підставі розумної оцінки, уважає причетність обвинуваченого до вчинення інкримінованого кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для вирішення питання щодо подальшого застосування до обвинуваченого запобіжного заходу.

Даючи оцінку доводам, які наведені стороною обвинувачення та захисту, суд погоджується з існуванням ризиків, передбачених пунктами 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України та їх незмінності, зокрема можливості ОСОБА_4 переховування від органу досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Відповідно до ст. 178 КПК України слідчий суддя, оцінюючи клопотання слідчого, ураховує також тяжкість покарання, яке загрожує обвинуваченому в разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого злочину, оскільки санкція ч. 2 ст. 15 ч. 3 ст. 185 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі строком до шести років, вагомість наявних у кримінальному провадженні доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 3 ст. 185 КК України, а також те, що ОСОБА_4 не працює.

Згідно з п. 1-3 ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Отже, клопотання прокурора, поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 20.08.2021 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001870, про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 3 ст. 185 КК України, у частині продовження строку дії запобіжного заходу підлягає задоволенню.

Згідно з ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання обвинуваченими покладених на них обов`язків та не може бути завідомо непомірним для них.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з ч. 7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених частинами 3 або 4 ст. 183 цього Кодексу обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» встановлено, що прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць у розмірі з 1 січня 2021 року для працездатних осіб складає 2270 гривень.

Для того, аби можна було вважати заставу такою, яку обвинувачений здатен внести та яка може забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого, суд повинен урахувати положення статей 177, 178 КПК України, а також раціонально співставити її розмір з доведеними у справі ризиками, даними про особу обвинуваченого, тяжкістю вчиненого злочину, як і матеріальним станом обвинуваченого.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави.

Ураховуючи встановлені в судовому засіданні обставини, стадію судового провадження, строк застосування запобіжного заходу щодо обвинувачених, а також те, що вирішення питання застосування альтернативного запобіжного заходу в виді застави є правом суду, останній вважає можливим при постановленні ухвали про продовження строку дії запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою до обвинуваченого ОСОБА_4 можливо визначити також і розмір застави, яку обвинувачений має право у будь-який момент внести на спеціальний рахунок у порядку, визначеному КМУ, після чого може бути звільненим з-під варти та на нього можуть бути покладені обов`язки, передбачені в ст. 194 КПК України і буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

На переконання судді, застава у розмірі 20 (двадцяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 45 400 (сорок п`ять чотириста) грн 00 коп., установлена для ОСОБА_4 здатна забезпечити виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків, а саме з`являтися за першою вимогою до суду, не відлучатися із міста Києва, повідомляти суд про необхідність зміну свого місця проживання або роботи, утримуватися від спілкування зі свідками та потерпілим у даному кримінальному провадженні, здати на зберігання, за наявності, до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, докласти зусиль до пошуку роботи.

Керуючись статтями 7, 110, 131, 132, 176-178, 183, 186, 193-197, 199, 369-372, 376, 395 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора, поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 20.08.2021 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001870, про продовження строку дії запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 3 ст. 185 КК України задовольнити частково.

Продовжити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк дії запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів.

Установити ОСОБА_4 заставу в розмірі 20 (двадцяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 44 120 (сорок чотири тисячі сто двадцять) грн 00 коп., які необхідно внести у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (одержувач ТУ ДСА України в м. Києві, ЄДРПОУ - 26268059, банк одержувача - Держказначейська служба України м. Київ, МФО - 820172, рахунок UA1012089, призначення платежу: застава № ухвали суду, П.І.Б. платника застави, ЄДРПОУ суду 02896785).

У разі внесення застави, уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити ОСОБА_4 з-під варти та повідомити про це суд.

З моменту звільнення ОСОБА_4 з-під варти у зв`язку з внесенням застави він буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення застави покласти на ОСОБА_4 зобов`язання з`являтися за першим викликом до суду, а також обов`язки строком на 60 днів з моменту звільнення:

- не відлучатися із м. Києва без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання, роботи;

- утримуватися від спілкування зі свідками в даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, у разі їх наявності;

- докласти зусиль до пошуку роботи.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення та діє до 30 січня 2022 року.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга через Оболонський районний суд міста Києва до Київського апеляційного суду протягом 7 днів з дня її проголошення.

Якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Суддя ОСОБА_1