Суддя ОСОБА_1 .
Справа № 644/515/22
Провадження № 1-кс/644/95/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 січня 2022 року Орджонікідзевський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Орджонікідзевського районного суду в м. Харкові клопотання дізнавача СД ВП №1 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Немишлянської окружної прокуратури м.Харкова ОСОБА_4 , подане в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000042 від 25.01.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, -

УСТАНОВИВ:
26.01.2022 року до суду подано відповідне клопотання. В обґрунтування клопотання зазначено, в ході досудового розслідування встановлено, що 25.01.2022 року в період часу з 01:25 до 02:00 слідчим СВ ВП №1 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області проведено огляд м`ясця події, в ході якого поблизу аптеки «Леда», що розташована за адресою м.Харків провулок Північний, будинок 5а, виявлено ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що мешкає за адресою АДРЕСА_1 , в правому кармані пальто якого виявлено та вилучено фрагмент фольги, в якій знаходиться речовина кристалічного походження білого кольору, що поміщений у сейф-пакет НП України за № SUD 1121954. Відомості за фактом внесені до реєстру, опитаний ОСОБА_5 пояснив, що до нього звернулись працівники поліції та запитали чи має він при собі заборонені речовини, він відповів, що має «солі», які придбав для власного вживання.

Дані виявлені та вилучені речі мають значення для встановлення обставин, передбачених ст. 91 КПК України, а також мають відповідно до ст.98 КПК України значення речових доказів - матеріальних об`єктів, які зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, та по яким в подальшому будуть призначені відповідні судові експертизи. Накладення арешту необхідно для можливості призначити відповідних експертиз (судово-медичних, криміналістичних тощо), належного забезпечення збереження речових доказів у кримінальному провадженні, з метою надання даних предметів для безпосереднього дослідження в суді.

Просила накласти арешт на речі, виявлені та вилучені в ході огляду місця події від 25.01.2022 року, а саме фрагмент фольги, в якій знаходиться речовина кристалічного походження білого кольору з правої кишені пальто ОСОБА_5 , який вилучено та поміщено до полімерного сейф-пакету за № SUD 1121954.

Дізнавачем подано до суду заяву про підтримання клопотання, розгляд справи за її відсутності.

Дослідивши матеріали за клопотанням, встановлено наступне.

Відповідно до витягу з ЄРДР №0000042 від 25.01.2022 року відомості внесені за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.309 КК України, за обставинами, 25.01.2022 року в період часу з 01:25 до 02:00 слідчим СВ ВП №1 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області проведено огляд м`ясця події, в ході якого поблизу аптеки «Леда», що розташована за адресою м.Харків провулок Північний, будинок 5а, виявлено ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що мешкає за адресою АДРЕСА_1 , в правому кармані пальто якого виявлено та вилучено фрагмент фольги, в якій знаходиться речовина кристалічного походження білого кольору. Дізнавач ОСОБА_3 , прокурори ОСОБА_6 , ОСОБА_4 ..
У відповідності до ч. 1 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його передачі та відчуження, а згідно вказаної статті арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно ч.3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, якою визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно до вимог п.3 ч.2 ст.171 КПК України клопотання містить посилання на конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження третьою особою таким майном. Вилучене майно, відповідає вимогам ст.98 Кримінального процесуального кодексу України щодо речових доказів.

Крім того, відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подане не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його вилучено.
25.01.2022 року в період часу з 01:25 до 02:00 слідчим СВ ВП №1 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області проведено огляд м`ясця події, в ході якого поблизу аптеки «Леда», що розташована за адресою м.Харків провулок Північний, будинок 5а, виявлено ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що мешкає за адресою АДРЕСА_1 , в правому кармані пальто якого виявлено та вилучено фрагмент фольги, в якій знаходиться речовина кристалічного походження білого кольору. Виявлене було поміщене у сейф-пакет НП України за № SUD 1121954.

Дані виявлені та вилучені речі мають значення для встановлення обставин, передбачених ст. 91 КПК України, а також мають відповідно до ст.98 КПК України значення речових доказів - матеріальних об`єктів, які зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, та по яким в подальшому будуть призначені відповідні судові експертизи.
Враховуючи наведені обставини, слідчий суддя погоджується із доводами дізнавача щодо необхідності з метою отримання інформації, щодо вчиненого правопорушення, зібрання доказів, для встановлення винних осіб, що причетні до вчинення правопорушення за вказаних обставин, є доцільним накласти арешт на відповідне вилучене майно.

Оскільки не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню. Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

Що стосується вимоги клопотання про визначення місця зберігання вилученого пакету, то зазначена вимога задоволенню не підлягає, оскільки арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження, полягає у тимчасовому, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавленні за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. При цьому, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, в якій зазначає: перелік майна, на яке накладено арешт; підстави застосування арешту майна; перелік тимчасово вилученого майна, яке підлягає поверненню особі, у разі прийняття такого рішення; заборону, обмеження розпоряджатися або користуватися майном у разі їх передбачення та вказівку на таке майно; порядок виконання ухвали із зазначенням способу інформування заінтересованих осіб.

Тобто, вимогами процесуального закону не передбачено обов`язку слідчого судді при вирішенні питання про застосування заходу забезпечення у вигляді арешту, визначати місце зберігання відповідного арештованого майна.

Керуючись ст. ст. 98, 131, 132, 170-173 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання дізнавача СД ВП №1 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Немишлянської окружної прокуратури м.Харкова ОСОБА_4 , подане в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000042 від 25.01.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, - задовольнити частково.

Накласти арешт на речі, виявлені та вилучені в ході огляду місця події від 25.01.2022 року, а саме фрагмент фольги, в якій знаходиться речовина кристалічного походження білого кольору з правої кишені пальто ОСОБА_5 , який вилучено та поміщено до полімерного сейф-пакету за № SUD 1121954.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим. Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Повний текст ухвали виготовлений та проголошений 27.01.2022 року. Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду в термін 5 днів з моменту її проголошення. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Головуючий: слідчий суддя ОСОБА_1