Роздільнянський районний суд Одеської області
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 511/1586/20

Номер провадження: 1-кс/511/743/21

08.10.2021 року слідчий суддя Роздільнянського районного суду Одеської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , старшого слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Роздільна Одеської області, клопотання старшого слідчого СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Роздільнянської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Тернівка Новоархангельського району Кіровоградської області, українця, громадянина України, який має неповну середню освіту, фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого,-

ВСТАНОВИВ:
08 жовтня 2021 року на адресу Роздільнянського районного суду Одеської області надійшло вищевказане клопотання, в обґрунтування якого старший слідчий зазначив, що ОСОБА_5 будучи засудженим за корисливі злочини на шлях виправлення не став, належних висновків не зробив та маючи не зняту та непогашену судимість повторно вчинив новий корисливий злочин при наступних обставинах.

Так, 04 вересня 2020 року у ОСОБА_7 , який знаходився в с. Хоминка Роздільнянського району Одеської області виник корисливий умисел на скоєння незаконного заволодіння транспортного засобу, а саме: мотоцикла марки «Mustang», який належить його сусідці ОСОБА_8 , що проживає за адресою: АДРЕСА_2 .

З цією метою, того ж дня, приблизно о 22:00 годині, ОСОБА_7 прибув до домоволодіння ОСОБА_8 , яке розташоване за вищевказаною адресою, шляхом розриву сітки «Рабиця» проник на огороджену територію подвір`я, звідки шляхом вільного доступу, таємно, без згоди ОСОБА_8 із не зачиненого приміщення сараю викотив мотоцикл марки «Mustang» червоного кольору, реєстраційний номер НОМЕР_1 , та розпорядився ним на власний розсуд, а саме: перемістив на галявину біля смітника в напрямку с. Отрадове Роздільнянського району Одеської області, де у подальшому сховав у деревах.

Своїми умисними протиправними діями ОСОБА_7 завдав матеріальної шкоди потерпілій ОСОБА_8 на суму 13646,61 гривень.

Таким чином, своїми навмисними діями ОСОБА_5 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене частиною 2 статті 289 КК України.

09 жовтня 2020 року ОСОБА_5 , за погодженням із процесуальним керівником по кримінальному провадженню прокурором Роздільнянської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , погоджено та у подальшому повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.

Підозра відносно ОСОБА_5 ґрунтуються на наступних доказах: протоколом огляду від 08.09.2020, де було знайдено мотоцикл марки «Mustang» червоного кольору, а саме: на відкритій ділянці місцевості неподалік с. Хоминка Роздільнянського району Одеської області; протоколом допиту малолітнього свідка ОСОБА_9 , який повідомляє, що допоміг вітчиму переховати мотоцикл марки «Mustang», червоного кольору; протоколом допиту свідків ОСОБА_10 , який пояснює, що бачив ОСОБА_5 разом із мотоциклом біля звалища; протоколом допиту свідка, а саме: співмешканки ОСОБА_11 , яка повідомляє що син розповів їй, що він разом допоміг ОСОБА_5 , переховати мотоцикл марки «Mustang» червоного кольору; поясненнями самого ОСОБА_5 , який розповідає про обставини вчиненого ним кримінального злочину; речовими доказами, долученими до матеріалів кримінального провадження та іншими доказами зібраними під час досудового слідства.

09 жовтня 2020 року було відправлено повідомлення про підозру ОСОБА_5 , за місцем мешкання останього, а саме: АДРЕСА_1 , а також було вручено повідомлення про підозру ОСОБА_5 голові Єгорівської сільської ради ОСОБА_12 , оскільки останній залишив місце свого мешкання.

Стороною обвинувачення дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наявні на даний час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного із вчиненням кримінального правопорушення, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження.

12 жовтня 2020 pоку, 13 жовтня 2020 pоку, 14 жовтня 2020 pоку, гр. ОСОБА_5 , було направлено повістки про виклик до слідчого відділу Роздільнянського ВП, але в зв`язку з відсутністю останнього за місцем мешкання, на виклик слідчого не з`явився, поважних причин свого неприбуття не повідомив.

Крім того, органом досудового слідства встановлено, що підозрюваний ОСОБА_5 , залишив місце свого мешкання в с. Хоминака Роздільнянського району Одеської області, разом із своєю сім`єю з якою мешкав, про свій намір та майбутнє місце мешкання працівників поліції не повідомив та на теперішній час місце його перебування не відомо.

Обставини, що дають підстави обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 є наявність ризиків, передбачених частиною 1 статті 177 КПК України, а саме: ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування/суду з метою уникнення від відповідальності за скоєне ним кримінальне правопорушення, оскільки вчинив тяжкий злочин та має не погашену судимість, крім того залишив місце свого мешкання в с. Хоминка Роздільнянського району Одеської області; може незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому кримінальному провадженні, з метою уникнення кримінальної відповідальності, оскільки він є мешканцем відповідного села; може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, переховуватися від органів слідства, не з`являтися на виклики до слідчого для проведення слідчих дій, оскільки має реєстрацію на території іншої області, де також мешкають його близьки; може вчинити інші кримінальні правопорушення, так як будучи раніше засудженим за корисливі злочини на шлях виправлення не став, належних висновків не зробив та маючи непогашену судимість вчинив новий корисливий злочин.

Крім того, старший слідчий вважає, що застосування більш м`яких запобіжних заходів неможливо. Так, обрання запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання є недоцільним, оскільки ОСОБА_5 вчинив умисні майнові злочини, тому не має впевненості, що останній буде дотримуватись вимог, закріплених ст. 42 КПК України. Крім того, застосування особистого зобов`язання жодним чином не сприятиме запобіганню ризикам, передбаченим п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Для застосування особистої поруки, згідно зі ст. 180 КПК України потрібна наявність поручителів. Проте жодна особа, під час досудового розслідування кримінального провадження не виявила намір бути поручителем підозрюваного ОСОБА_5 .

Застосування домашнього арешту є недоцільним, так як підозрюваний ОСОБА_5 скоїв навмисні корисливі тяжкі кримінальні правопорушення, та для уникнення покарання за вчинення вказаних кримінальних правопорушень підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування, що може ускладнити досудове розслідування та сприяти ризикам передбачених п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Позиція учасників розгляду клопотання.
Прокурор та старший слідчий клопотання підтримали, просили задовольнити.

Підозрюваний не заперечував проти задоволення вказаного клопотання.

Захисник просив прийняти рішення на розсуд суду.

Висновки слідчого судді за результатами розгляду клопотання.
Слідчим відділом Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженню №0000480 від 06 вересня 2020 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених частиною 2 статті 289 КК України.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Кембел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 30.08.1990, «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

При дослідженні матеріалів клопотання, встановлено, що старшим слідчим та прокурором доведено, що наразі наявні докази, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з вчиненням злочину, та їх кількість достатня для подальшого розслідування.

Крім того, дослідженні матеріали клопотання свідчать про те, що дійсно, наразі існують ризики, які передбачені диспозицією статті 177 КПК України, а саме: підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування/суду з метою уникнення від відповідальності за скоєне ним кримінальне правопорушення, оскільки вчинив тяжкий злочин та має не погашену судимість, крім того залишив місце свого мешкання в с. Хоминка Роздільнянського району Одеської області; може незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому кримінальному провадженні, з метою уникнення кримінальної відповідальності, оскільки він був мешканцем відповідного села та добре знайомий з вказаними особами; може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, переховуватися від органів слідства, не з`являтися на виклики до слідчого для проведення слідчих дій, оскільки має реєстрацію на території іншої області, де також мешкають його близькі; може вчинити інші кримінальні правопорушення, так як будучи раніше засудженим за корисливі злочини на шлях виправлення не став, належних висновків не зробив та маючи непогашену судимість вчинив новий корисливий злочин.

Згідно практики ЄСПЛ, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, передбачених законом (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).

При розгляді можливості застосування інших більш м`яких запобіжних заходів, врахувавши особу підозрюваного, а також те, що останній підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, не має міцних соціальних зв`язків, будучи раніше судимим на шлях виправлення не став, слідчий суддя вважає, що наразі з метою запобігання встановленим ризикам буде недостатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів, аніж тримання під вартою та застава.

Попри це, слідчий суддя не погоджується з позицією старшого слідчого та прокурора відносно неможливості застосувати до підозрюваного альтернативний запобіжний захід у вигляді застави. Оскільки норми діючого кримінально процесуального законодавства України передбачають перелік обставин, відповідно до яких слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні (частина 4 статті 183 КПК України).

При прийняті рішення, слідчим суддя врахував практику Європейського суду з прав людини щодо наявності ризиків, який неодноразово зазначав, що існує презумпція на користь звільнення з-під варти. Доводи «за» і «проти» такого звільнення не повинні бути «загальними й абстрактними». У всіх випадках, коли ризику ухилення обвинуваченого від слідства можна запобігти за допомогою застави чи інших запобіжних заходів, обвинуваченого має бути звільнено і в таких випадках національні органи завжди мають належним чином досліджувати можливість застосування таких альтернативних запобіжних заходів (рішення ЄСПЛ за скаргою №26772/95 від 06.04.2000 року по справі «Лабіта проти Італії», пп. 162-165).

На підставі викладеного, слідчий суддя вважає необхідним визначити заставу у розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (станом на 01 січня 2021 року), що наразі становить 45 400 гривень, та покласти на підозрюваного у разі внесення застави наступні обов`язки: прибувати на виклики до слідчого, прокурора, здійснюючих досудове розслідування; не відлучатися за межі Одеської області без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Норми права, які застосував слідчий суддя при розгляді клопотання.
Частина перша статті 177 КПК України регламентує, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Положення частини другої статті 177 КПК України визначають, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Диспозиція частини першої статті 194 КПК України регламентує, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно частини першої статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Пункт 5 частини другої статті 183 КПК України регламентує, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Керуючись статтями 177, 183, 193, 196, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання старшого слідчого СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Роздільнянської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 задовольнити.

Обрати підозрюваномуОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування на 46 днів з моменту затримання, тобто з 08 жовтня 2021 року до 22 листопада 2021 року (включно), з утриманням його в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор», місцезнаходження юридичної особи: Люстдорфська дорога, 11, місто Одеса, Одеська область, 65059.
Одночасно визначити розмір застави у межах 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (станом на 01 січня 2021 року) в сумі 45 400 гривень (сорок п`ять тисяч чотириста гривень) у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу.
Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у разі внесення застави наступні обов`язки: прибувати на виклики до слідчого, прокурора, здійснюючих досудове розслідування; не відлучатися за межі Одеської області без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.
Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій особі ДУ «Одеський слідчий ізолятор».
У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
Роз`яснити, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Копію ухвали вручити підозрюваному.
Копію ухвали направити Державній установі "Одеський слідчий ізолятор" - для виконання.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1