Справа № 297/2374/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
про арешт майна
24 вересня 2021 року м. Берегове

Слідчий суддя Берегівського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні клопотання прокурора Берегівської окружної прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно на стадії досудового розслідування по кримінальному провадженню № 0000177 від 12.08.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України,

ВСТАНОВИВ:
Прокурор Берегівської окружної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про накладення арешту на стадії досудового розслідування на тимчасово вилучене майно по кримінальному провадженню № 0000177 від 12.08.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.
Згідно клопотання, досудовим розслідуванням встановлено, що в період часу з 29.01.2021 року по 04.08.2021 року в невстановлений день, час невідома особа підробила паспорт громадянина України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на підставі якого 11.06.2021 року оформила договір іпотеки на жилий будинок АДРЕСА_1 .

В ході подальшого проведення досудового розслідування, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 було допитано в якості потерпілого, який надав покази, згідно яких останній 25.11.2015 року придбав житловий будинок, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується відомостями із державного реєстру речових прав на нерухоме майно ( витяг № 48394739).

Так, у період часу з 29.01.2021 року по 04.09.2021 року потерпілий ОСОБА_4 перебував за межами території України на сезонних роботах в Чеській Республіці. За час його відсутності залишив доступ до житлового будинку своєму родичу ОСОБА_5 , мешканцю АДРЕСА_2 .

В подальшому, після того як ОСОБА_4 повернувся додому, виявив відсутність свого паспорту громадянина України серії НОМЕР_1 та житлової книги, які знаходились в приміщенні будинку. Під час встановлення обставин даної події, потерпілий дізнався, що за час його відсутності на території України від його імені 08.06.2021 року було посвідчено у приватного нотаріуса Мукачівського міського нотаріального округу ОСОБА_6 , довіреність на право розпоряджатись майном. Довіреність було видано на ім`я ОСОБА_7 . В подальшому, користуючись підробленою довіреністю було отримано грошові кошти розмірі 8000 доларів США від мешканця АДРЕСА_3 , шляхом складання договору позики, який складено в простій формі, тобто нотаріально не посвідчено, що у свою чергу відображено в п.1.2. Договору іпотеки.

Використовуючи підроблену довіреність, невстановлена на даний момент органом досудового розслідування особа уклала у нотаріуса Львівського нотаріального округу ОСОБА_8 , договір іпотеки від 11.06.2021 року, згідно якого забезпечення виконання умов договору позики і іпотеку передано житловий будинок, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , разом із земельною ділянкою кадастровий номер :01:022:0328, загальною площею 0,0765 га. Вищевказане зазначено в договорі іпотеки від 11.06.2021 року.

Метою накладення арешту є збереження речових доказів, з метою унеможливити розпоряджатися вищевказаним майном, щоб запобігти зникненню, втраті або пошкодженню відповідного майна.
Підставою для накладення арешту являється те, що у рамках кримінального провадження відповідно до ст. 98 КПК України визнано речовими доказам доказом житловий будинок, загальною площею 51,2 кв.м., який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , згідно постанови дізнавача від 20.09.2021 року, а тому виникла необхідність у кримінальному провадженні вжити заходи щодо збереження речових доказів у вигляді арешту вказаного майна, з метою заборони будь-кому відчужувати майно (житловий будинок) та розпоряджатись ними.
В даному випадку об`єктом противоправних дій є житловий будинок, який внаслідок противоправних дій невстановлених, на даний час органом досудового розслідування, осіб може незаконно вибути з власності законного власника ОСОБА_4 . Також, в межах даного кримінального провадження для встановлення всіх необхідних обставин: необхідно провести ряд слідчих дій, встановити осіб, які причетні до вчинення даного кримінального проступку, а також оскільки проведення даних слідчих дій займе тривалий проміжок часу, невстановлені особи можуть відчужити об`єкт злочину житловий будинок, та потерпілому буде завдана шкода на суму 2400 000,00 гривень.
Враховуючи вищевикладене, орган досудового розслідування просить накласти арешт на житловий будинок, який розташований за адресою за адресою: АДРЕСА_1 , власником якого згідно витягу з Єдиного Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію обтяження є ОСОБА_4 .
Прокурор ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, хоча про час та місце розгляду такого був повідомлений належним чином. При цьому, подав заяву про розгляд клопотання без його участі, повністю підтримав клопотання (а.с. 30).
Власник майна ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився.
Дослідивши матеріали клопотання, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, суд приходить до наступного висновку.
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.
Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Як встановлено в ході розгляду клопотання СД Берегівського РВП ГУНП в Закарпатській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000177 від 12.08.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.
Відповідно до абзацу 1 ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Згідно абзацу 2 ч. 1 ст. 170 КПК України, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Частиною 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати, зокрема, правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу), розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
За таких обставин, враховуючи вищенаведене, дослідивши матеріали клопотання, суд приходить до переконання про наявність достатніх підстав вважати, що визнання вказаного будинку речовим доказом у кримінальному провадженні відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України та матиме доказове значення у кримінальному провадженні.
У матеріалах кримінального провадження вбачається наявність достатніх підстав вважати, що житловий будинок має важливе значення для кримінального провадження.
Відповідно до постанови дізнавача сектору дізнання Берегівського РВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_9 від 20.09.2021 року зазначений будинок визнаний речовим доказом у кримінальному провадженні (а.с. 5-6).
Беручи до уваги вищевикладене, а також те, що є необхідність у накладенні арешту на житловий будинок, з метою запобігання його відчуження, клопотання про накладення арешту є обґрунтованим та підлягає до задоволення.
Відповідно до ст. 175 КПК України, ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 131-132, 170-175, 309, 370-372, 309, 395 КПК України, суд
УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Берегівської окружної прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно на стадії досудового розслідування по кримінальному провадженню № 0000177 від 12.08.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України задовольнити.

Накласти арешт на житловий одноквартирний (садибний) будинок, загальною площею 54.2.кв.м., який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , власником якого згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру, заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна є ОСОБА_4 , мешканець АДРЕСА_4 .

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором. Копія ухвали негайно після її постановлення вручається слідчому, прокурору, а також присутнім під час оголошення ухвали.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення. Якщо ухвалу постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії ухвали.

Слідчий суддя Віталій МИХАЙЛИШИН