УХВАЛА
Іменем України

07.09.2021 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду міста Житомира ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю представника власника майна адвоката ОСОБА_3 ,

прокурора ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах власника майна ОСОБА_5 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № №0004005 від 25.07.2017 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 364, ст. 356, ч. 1 ст. 388 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді із указаним клопотанням в інтересах ОСОБА_5 , у якому просить слідчого суддю скасувати арешт, накладений на підставі ухвали слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 22.01.2018 року по справі № 295/646/18, на земельну ділянку площею 2 га, із кадастровим номером :01:000:1119. В обґрунтування клопотання адвокат зазначає, що ОСОБА_5 являється власником земельної ділянки, яка розташована на території Вересівської сільської ради з кадастровим номером :01:000:1119 площею 2 га для ведення особистого селянського господарства. Зазначена земельна ділянка була передана йому на підставі наказу Держгеокадастру у Житомирській області від 04.09.2017 року №6-5496/14-17-СГ. Цей наказ на даний час ніким не оскаржений, судові рішення щодо його скасування відсутні, а отже ОСОБА_5 являється добросовісним набувачем земельної ділянки. Наявність арешту порушила нормальний життєвий уклад ОСОБА_5 , який являється добросовісним власником майна, зокрема, він на даний час позбавлений можливості вільно користуватися та розпоряджатися належним йому майном, на яке було накладено арешт. У даному кримінальному провадженні жодній особі не пред`явлено підозру, розмір завданих кримінальним провадженням збитків не визначено, цивільний позов не пред`явлено, кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 364 КК України, є нетяжким злочином, за який конфіскація не передбачена, будь-яких рішень про визнання предметів речовими доказами слідчим не виносилося. З урахуванням викладеного, а також те, що на даний час у кримінальному провадженні проведені всі невідкладні слідчі дії, якими не була підтверджена необхідність накладення арешту, а також враховуючи положення ч. 10 ст. 170 КПК України, за яким не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, яким в даному випадку є ОСОБА_5 , на думку адвоката наявні підстави для скасування арешту земельної ділянки.

В судовому засіданні представник власника майна адвокат ОСОБА_3 підтримав вимоги клопотання з підстав у ньому викладених, просив їх задовольнити.

Прокурор Житомирської окружної прокуратури в судовому засіданні заперечив проти вимог клопотання, оскільки, на його думку, підстави для скасування арешту відсутні, так як земельна ділянка відповідає критеріям ст. 98 КПК України. У кримінальному провадженні проведено низку експертиз, зокрема, комплексну земельно-технічну експертизу і експертизу з питань землеустрою від 20.11.2019 року. За висновком експертів розроблена технічна документація не відповідає вимогам земельного законодавства та іншим нормативним документам з питань землеустрою та землекористування. Тобто, за словами прокурора, законних підстав для поділу земельної ділянки не було. Також було призначено низку експертиз, однак експерти не змогли відповісти детально на всі питання, відтак прокурором 27.05.2021 року призначено комплексну земельно-технічну експертизу і експертизу з питань землеустрою, проведення якої доручено експертам Житомирського відділення КНДІСЕ. На запитання слідчого судді відповів, що цивільній позов у кримінальному провадженні не заявлено, жодній особі про підозру не повідомлено.

Слідчий суддя, заслухавши пояснення представника власника майна та прокурора, вивчивши й дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, оглянувши окремі матеріали кримінального провадження, дійшов наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що у провадженні СВ Житомирського РУП ГУ НП в Житомирській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного 25.07.2017 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0004005 за фактом зловживання службовим становищем посадовими особами Головного управління Держгеокадастру в Житомирській області під час вирішення питання про виділення земельних ділянок на території Коднянської та Вересівської сільської ради.

Встановлено, що в рамках кримінального провадження №0004005 від 25.07.2017 року, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 364 КК України, ухвалою слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 22.01.2018 року у справі №295/646/18 накладено арешт на земельні ділянки за кадастровими номерами :01:000:1119 (площею 2 га), :01:000:1120 (площею 2 га). Даною ухвалою також заборонено здійснювати реєстраційні дії по відчуженню права власності всім суб`єктам державної реєстрації прав та всім нотаріусам (державним та приватним) по вище вказаним земельним ділянкам.

Із наявної у матеріалах клопотання інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна вбачається, що власником земельної ділянки із кадастровим номером :01:000:1119 є ОСОБА_5 на підставі наказу «Про затвердження документації із землеустрою та надання земельної ділянки у власність», виданого 04.09.2017 року Головним управлінням Держгеокадастру у Житомирській області.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

За змістом частини 1 статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Крім того, ч. 3 ст. 170 КПК України визначено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Як вбачається зі змісту ухвали слідчого судді від 22.01.2018, арешт на нерухоме майно накладений, зокрема, з метою забезпечення збереження речових доказів.

За загальним правилом, визначеним п. 1, 2 ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення, в тому числі арешту майна, допускається у разі, якщо існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, а потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора.

Зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться верховенство права, законність та недоторканність права власності.

Судова практика Європейського суду з прав людини орієнтує на те, що будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар «Спорронг та Льоннрот проти Швеції». Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Зі змісту ухвали слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 22.01.2018 року вбачається, що на земельну ділянку площею 14,4959 га згідно наказу присвоєно кадастрові номера на 8 земельних ділянок площею 2 га кожна, зокрема, :01:000:1119.

Із наявного у матеріалах справи звіту по обстеженню земельної ділянки (на предмет встановлення ґрунтового покриву та визначення особливо цінних груп ґрунтів) площею 14,4959 га, яка розміщена на землях запасу Вересівської сільської ради Житомирського району Житомирської області слідує, що поширені на ділянці ґрунти не відносяться до особливо цінних.

Заперечуючи проти скасування арешту на земельну ділянку, прокурор послався на те, що у кримінальному провадженні призначено комплексну земельно-технічну експертизу і експертизу з питань землеустрою, однак з поставлених прокурором на вирішення експертами переліку питань не вбачається необхідності у подальшому застосуванні арешту майна на земельну ділянку площею 2 га, із кадастровим номером :01:000:1119.

З огляду на встановлені в судовому засіданні обставини справи, зміст клопотань про арешт майна та про скасування арешту майна, зважаючи на предмет досудового розслідування у кримінальному провадженні №0004005, загальні правила застосування заходів забезпечення кримінального провадження, завдання і мету арешту майна, тривалість досудового розслідування у кримінальному провадженні, слідчий суддя дійшов висновку про доведення представником власника майна, що в подальшому застосуванні цього заходу забезпечення кримінального провадження відпала потреба, та не доведення органом досудового розслідування протилежного.

Вказане, на переконання слідчого судді, свідчить про наявність підстав для задоволення клопотання.

З огляду на викладене, керуючись ст.ст. 7-9, 22, 98, 132, 170, 174 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Скасувати арешт, накладений на підставі ухвали слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 22.01.2018 року по справі № 295/646/18, на земельну ділянку площею 2 га, із кадастровим номером :01:000:1119.

Скасувати застосовану ухвалою слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 22.01.2018 року по справі № 295/646/18 заборону здійснювати реєстраційні дії по відчуженню права власності всім суб`єктам державної реєстрації прав та всім нотаріусам (державним та приватним) стосовно земельної ділянки площею 2 га, із кадастровим номером :01:000:1119.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1