Романівський районний суд Житомирської області
У Х В А Л А
смт. Романів 23 листопада 2021 року

В судове засідання, призначене на 23 листопада 2021 року, не з`явилися потерпілі ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 . Дані про повідомлення належним чином ОСОБА_7 про час і місце проведення судового засідання у суду відсутні.
За вказаних обставин судове засідання належить відкласти та визначити дату нового судового засідання.
Окрім цього судом встановлено, що 25 листопада 2021 року спливає строк застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у зв`язку з чим прокурор заявив клопотання про продовження тримання обвинуваченого під вартою, посилаючись на існування ризиків, передбачених статтею 177 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК України).
Захисник проти задоволення клопотання прокурора заперечив, зазначивши про можливість застосувати до ОСОБА_5 альтернативного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.
Обвинувачений також просить відмовити у задоволенні клопотання про продовження тримання його під вартою.
Дослідивши клопотання прокурора, встановивши наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України та оцінивши в сукупності обставини, що враховувалися при обранні запобіжного заходу відповідно до статті 178 КПК України, суд прийшов до переконання про обґрунтованість клопотання прокурора та необхідність продовження щодо обвинуваченого виняткового запобіжного заходу тримання під вартою.
Відповідно до статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, допускається взяття особи під варту з метою запобігти цій особі зникнути після скоєння злочину. Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи, закріплений статтею 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Частиною 3 статті 331 КПК України передбачено, що незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.
Ухвалою Житомирського апеляційного суду від 20 квітня 2021 року ухвалу слідчого судді Любарського районного суду Житомирської області від 9 квітня 2021 року в частині обчислення строку тримання ОСОБА_5 під вартою скасовано та у вказаній частині постановлено нову ухвалу, якою строк тримання під вартою ОСОБА_5 слід обчислювати з моменту його фактичного затримання - з 1 години 30 хвилин 8 квітня 2021 року, строк дії ухвали визначено до 1 години 30 хвилин 6 червня 2021 року.
4 червня 2021 року Романівським районним судом Житомирської області постановлено ухвалу, згідно якої продовжено строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 до 2 серпня 2021 року включно.
Окрім цього встановлено, що ОСОБА_5 є раніше судимою особою, обґрунтовано обвинувачується у вчиненні умисних тяжких злочинів, за які законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Обвинувачений не має постійного джерела доходів та місця роботи, має слабкі соціальні зв`язки, не одружений, негативно характеризується за місцем проживання.
Застосовуючи до обвинуваченого запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя виходив із наявності ризику його переховування від досудового розслідування та суду, ризику незаконного впливу на учасників кримінального провадження та перешкоджанню кримінальному провадженню іншим чином.
Суд також враховує, що у справі не з`ясовані обставини, встановлені під час кримінального провадження, не перевірено їх доказами, в тому числі не допитані всі свідки, а відтак обвинувачений, знаходячись на волі, може незаконно на них впливати або ж перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Встановивши, що ризики, існуванням яких було зумовлено застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, продовжують існувати та при його продовжені не зменшились, а більш м`який захід не забезпечить належну процесуальну поведінку обвинуваченого та виконання ним процесуальних рішень по справі, суд прийшов до висновку, що клопотання прокурора про продовження тримання обвинуваченого під вартою підлягає задоволенню.
Обставин, передбачених частиною 2 статті 183 КПК України, які є перешкодою для продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не встановлено.
Відповідно до частини 3 статті 183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.
Статтею 182 частиною 4 КПК України визначено, що розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Частина 5 цієї ж статті передбачає, що відносно особи, обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину розмір застави визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Враховуючи обставини та тяжкість кримінальних правопорушень, у скоєнні яких обвинувачується ОСОБА_5 , його майновий та сімейний стан, суд вважає за необхідне визначити розмір застави - двадцять прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
Застосовуючи щодо обвинуваченого альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, яка може бути внесена до часу закінчення дії цієї ухвали, суд покладає на ОСОБА_5 обов`язки, передбачені пунктами 1, 2, 3 частини 5 статті 194 КПК України.
Відповідно до частини 4 статті 202 КПК України обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.
Керуючись статтями 323, 324, 331, 369-372 КПК України, суд,-
Здійснити судовий виклик прокурора, обвинуваченого, захисника та потерпілих.
Клопотання прокурора Чуднівської окружної прокуратури про продовження тримання обвинуваченого під вартою задовольнити.
Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 до 21 січня 2022 року включно.
Покласти на ОСОБА_5 у разі внесення застави наступні обов`язки: прибувати до суду за кожним його викликом, вимогою; не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає; повідомляти суд про зміну свого місця проживання.
Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, визначити до 21 січня 2022 року.
Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документа з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.
У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави ОСОБА_5 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Копію ухвали вручити обвинуваченому, прокурору та направити до Державної установи «Житомирська установа виконання покарань № 8».
Ухвала в частині продовження строку тримання обвинуваченого під вартою може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Суддя ОСОБА_1