Провадження № 11-сс/811/394/21 Доповідач: ОСОБА_2
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 квітня 2021 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Львівського апеляційного суду в складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

секретаря ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Львові апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України, ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Новий Розділ Стрийського району Львівської області, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , на ухвалу слідчого судді Личаківського районного суду м.Львова від 25 березня 2021 року про застосування до останнього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із визначенням розміру застави,

з участю прокурора ОСОБА_8 ,

захисника адвоката ОСОБА_9 ,

в с т а н о в и л а :

вищезазначеною ухвалою задоволено клопотання слідчого СВ розслідування злочинів загально кримінальної спрямованості слідчого відділу ЛРУЮ ГУНП у Львівській області ОСОБА_10 .

Застосовано щодо підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Строк дії ухвали становить шістдесят днів з моменту оголошення ухвали о 16 години 25 березня 2021 року до 16 години 21травня 2021 року.

Визначено підозрюваному ОСОБА_7 заставу в розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 168160 грн.
У випадку звільнення з-під варти на підозрюваного ОСОБА_7 покладено такі обов`язки: прибувати до слідчого в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора та суду за першим викликом; здати на зберігання до відповідного органу державної влади (у разі наявності) свій паспорт для виїзду закордон.

Не погоджуючись із рішенням слідчого судді, адвокат ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 подав апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу слідчого судді Личаківського районного суду м.Львова від 25 березня 2021 року скасувати та постановити нову ухвалу, якою застосувати до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту з носінням електронного засобу контролю, у випадку якщо суд прийде до переконання, що підозрюваному слід залишити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, просить зменшити підозрюваному розмір застави, встановивши її розмір в 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

В обґрунтування своїх апеляційних вимог адвокат покликається на те, що оскаржувана ухвала слідчого судді постановлена із порушенням норм чинного кримінального процесуального законодавства, а також з порушенням прав та охоронюваних законом інтересів підозрюваного.

Як зазначає апелянт, встановлений слідчим суддею розмір застави 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб в сумі 168160 грн. прийнятий без врахування матеріального становища підозрюваного та його родини, адже такий розмір визначеної застави є непомірним для підозрюваного та його родини.

На переконання захисника, розмір застави, який підозрюваний зможе сплатити та який забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного, становить 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а застосування цілодобового домашнього арешту з носінням електронного засобу контролю зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Заслухавши доповідача, захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_9 на підтримання поданої адвокатом ОСОБА_6 апеляційної скарги, прокурора, який заперечив проти апеляційних вимог, перевіривши матеріали провадження, а також наведені доводи скарги, колегія суддів апеляційного суду вважає, що така підлягає до часткового задоволення.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто з метою запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд, відповідно до ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, повинен врахувати також тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодекс

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, згідно зі ст. 178 КПК України, враховується: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Згідно з матеріалами клопотання, 09 лютого 2020 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості за №0001412 за ознаками злочинів, передбачених ч.3 ст.190 КК України.

25 березня 2021 року ОСОБА_7 повідомлено про підозру у заволодінні чужим майном, шляхом обману (шахрайство), вчинене повторно, шляхом незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.190 КК України.

Зокрема, досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_7 , діючи умисно з корисливих мотивів для власного безпідставного збагачення, шляхом обману та зловживанням довіри, шляхом незаконних операцій із використанням електронно-обчислювальної техніки для вчинення шахрайських дій, 17 жовтня 2020 року о 12 год. 44 хв. створив обліковий запис на сайті «OLX.UA» з вказівкою мобільного номеру телефону НОМЕР_1 та 17.10.2020 року о 12 год. 55 хв. розмістив оголошення про оренду нерухомості, якою не володів та не мав на меті здавати в оренду. В подальшому ОСОБА_7 22 жовтня 2020 року, використовуючи мобільний номер телефону НОМЕР_2 з зареєстрованим на ньому месенджером «Viber» шляхом надсилання голосових та текстових повідомлень, запевнив потерпілу ОСОБА_11 у правдивості оголошення, обговоривши з нею умови оплати та надання послуги по оренді нерухомості. 22 жовтня 2020 року о 17 год. 06 хв. ОСОБА_11 в якості оплати перерахувала грошові кошти в розмірі 3000 грн. на наданий попередньо ОСОБА_7 банківський рахунок АБ «УКРГАЗБАНК» № НОМЕР_3 , який належить ОСОБА_12 , в подальшому ОСОБА_7 знімав вказані кошти з банкоматів та на контакт з потерпілою не виходив.

Окрім цього, ОСОБА_7 , діючи умисно з корисливих мотивів для власного безпідставного збагачення, шляхом обману та зловживання довірою, шляхом незаконних операцій із використанням електронно-обчислювальної техніки для вчинення шахрайських дій, 26 жовтня 2020 року о 15 год. 23 хв. створив обліковий запис на «OLX.UA» з вказівкою мобільного номеру телефону НОМЕР_4 та 26 жовтня 2020 року о 15 год. 39 хв. розмістив оголошення про оренду нерухомості, якою не володів та не мав на меті здавати в оренду. 27 жовтня 2020 року, використовуючи мобільний номер телефону НОМЕР_2 з зареєстрованим на ньому месенджером «Viber» шляхом надсилання голосових та текстових повідомлень, запевнив потерпілу ОСОБА_13 в правдивості оголошення, обговоривши з нею умови оплати та надання послуги по оренді нерухомості. Того ж дня, о 14 год. 07 хв. ОСОБА_13 в якості оплати перерахувала грошові кошти в розмірі 1300 грн. на наданий попередньо ОСОБА_7 банківський рахунок АБ «УКРГАЗБАНК» № НОМЕР_3 , який належить ОСОБА_12 , в подальшому ОСОБА_7 знімав вказані кошти з банкоматів та на контакт з потерпілою не виходив.

Під час вирішення питання про задоволення клопотання слідчого слідчим суддею першої інстанції враховано, що застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_7 обумовлено наявністю обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.190 КК України, а також наявністю ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може вчинити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Так, наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_7 підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, зокрема: протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від ОСОБА_13 від 03 грудня 2020 року, показаннями потерпілої ОСОБА_13 від 15 грудня 2020 року, протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від ОСОБА_11 від 03 грудня 2020 року, показаннями потерпілої ОСОБА_13 від 16 грудня 2020 року, документами, які вилучені протоколом тимчасового доступу у АБ «УКРГАЗБАНК», ТОВ «ВОЛЯ-КАБЕЛЬ», у АТ КБ «ПриватБанк», висновком експерта №1384/1412 від 23 березня 2021 року.

Колегія суддів апеляційного суду приходить до переконання, що додані до клопотання слідчого докази в своїй сукупності дають можливість переконати об`єктивного спостерігача в ймовірності вчинення ОСОБА_7 інкримінованих йому кримінальних правопорушень, та наявні фактичні обставини кримінального провадження дають можливість об`єктивно його пов`язати із вчиненням даних злочинів.

При обранні запобіжного заходу слідчий суддя в повній мірі дотримався вимог кримінального процесуального закону, встановив наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, а саме те, що перебуваючи на волі, підозрюваний зможе переховуватися від органів досудового розслідування та суду, адже підозрюваний ОСОБА_7 раніше був засуджений за корисливі злочини, перебуває у розшуку на підставі ухвали Львівського апеляційного суду від 31 травня 2019 року, може незаконно впливати на потерпілих, свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Ураховуючи тяжкість кримінальних правопорушень, у вчиненні яких ОСОБА_7 повідомлено про підозру, дані про його особу та наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчим суддею обґрунтовано обрано саме такий вид запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Встановлені слідчим суддею ризики відповідно до ч.2 ст. 177, ст.183 КПК України виправдовують застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою і нівелюють твердження захисника підозрюваного.

Водночас, відповідно до ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до ч.4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

В силу п.2 ч.5 ст.182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Виходячи з прецедентної практики Європейського суду з прав людини, уповноважені органи влади повинні приділити визначенню суми застави стільки ж уваги, скільки і вирішенню питання про необхідність тримання підозрюваного під вартою. Визначаючи суму застави, суди повинні брати до уваги ризик того, що підозрюваний може ухилитися від покарання, обставини особистого життя та тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється особа. При цьому, сторона державного обвинувачення зобов`язана належним чином виправдати суму застави і прийняти до уваги фінансовий стан обвинуваченого та його спроможність сплатити необхідну суму (Мангурас проти Іспанії п. п. 78-80).

Закон визначає сукупність обставин, а також критерії, якими повинен керуватися слідчий суддя, суд при визначенні у кожному конкретному випадку розміру застави. Такими обставинами є: 1) всі обставини кримінального правопорушення; 2) майновий та сімейний стан підозрюваного, обвинуваченого; 3) інші дані про його особу (наприклад, поведінка під час кримінального провадження); 4) ризики, передбачені в ст. 177 КПК, а критеріями - те, що розмір застави: а) достатньою мірою гарантуватиме виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та, водночас, б) не буде завідомо непомірним для нього. Це означає, що, з одного боку, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати за рішенням суду про звернення застави у дохід держави утримувала підозрюваного, обвинуваченого від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншого - її внесення не призвело до втрати ним та його утриманцями засобів для гідного людини проживання.

З аналізу ч.4 ст.182 КПК України та практика ЄСПЛ вбачаться, що розмір застави має достатньо гарантувати дотримання підозрюваним процесуальної поведінки і не може бути завідомо непомірною для нього.

Аналізуючи наведені в оскаржуваній ухвалі висновки слідчого судді щодо визначення розміру застави в межах п.2 ч.5 ст.182 КПК України, суд апеляційної інстанції приходить до переконання, що в цій частині судове рішення постановлено без належного врахування усіх обставин справи.

Визначений слідчим суддею першої інстанції розмір застави 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, на переконання колегії суддів апеляційного суду,не є відповідним обставинам кримінального провадження та помірним для підозрюваного ОСОБА_7 .

Ураховуючи обставини вчинення кримінальних правопорушень, їх тяжкість, обсяг встановлених ризиків, передбачених ст.177 КПК України, а також дані особи-підозрюваного, його майновий стан, колегія суддів апеляційного суду вважає за необхідне визначити підозрюваному заставу 70 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, яка буде достатньою гарантією його належної процесуальної поведінки та буде для нього помірною й справедливою альтернативою запобіжному заходу у вигляді тримання під вартою.

За наведених обставин колегія суддів дійшла висновку, що подана адвокатом ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 апеляційна скарга підлягає до часткового задоволення, а оскаржувана ухвала слідчого судді в силу положень ч.3 ст.407 КПК України до скасування з постановленням нової ухвали про часткове задоволення клопотання слідчого, застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із визначенням застави 70 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Керуючись ст.ст. 407, 419, 422 КПК України, колегія суддів

п о с т а н о в и л а :

апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 задоволити частково.

Ухвалу слідчого судді Личаківського районного суду м.Львова від 25 березня 2021 року, якою до підозрюваного ОСОБА_7 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із визначення застави 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, скасувати.

Клопотання слідчого СВ розслідування злочинів загально кримінальної спрямованості слідчого відділу ЛРУЮ ГУНП у Львівській області ОСОБА_10 задоволити частково.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Львівська установа виконання покарань (№ 19)», до 16 години 21 травня 2021 року.

Визначити підозрюваному ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу в розмірі 70 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 158 900 (сто п`ятдесят вісім тисяч дев`ятсот) грн.

У випадку внесення вказаного розміру застави на відповідний рахунок, ОСОБА_7 звільняється з-під варти в порядку, визначеному ч. 4 ст. 202 КПК України.

У випадку внесення застави на відповідний рахунок покласти на підозрюваного ОСОБА_7 такі обов`язки:

- прибувати до слідчого в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора та суду за першим викликом;

- здати на зберігання до відповідного органу державної влади (у разі наявності) свій паспорт для виїзду за кордон.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4