ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Апеляційне провадження № 11сс/818/1126/21 Головуючий 1ї інстанції ОСОБА_1
Справа № 642/2460/21 (провадження 1-кс/642/1494/21) Доповідач ОСОБА_2
Категорія: домашній арешт
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 червня 2021 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:

головуючого - ОСОБА_2 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4

секретаря - ОСОБА_5

прокурора - ОСОБА_6

захисника - ОСОБА_7

підозрюваної - ОСОБА_8

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові апеляційну скаргу прокурора відділу 31/3 Харківської обласної прокуратури ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Ленінського районного суду м. Харкова від 2 червня 2021 року, якою відмовлено у задоволенні клопотання старшого слідчого Другого слідчого відділу ТУ ДБР у м. Полтаві ОСОБА_9 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час відносно підозрюваної ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні № 0000267 від 22.05.2020 за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України, -

ВСТАНОВИЛА:
Ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Харкова від 2 червня 2021 року відмовлено у задоволенні клопотання старшого слідчого Другого слідчого відділу ТУ ДБР у м. Полтаві ОСОБА_9 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час відносно підозрюваної ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні № 0000267 від 22.05.2020 за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України.

На зазначену ухвалу слідчого судді прокурор у кримінальному провадженні відділу 31/3 Харківської обласної прокуратури ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу, в якій просить її скасувати та постановити нову ухвалу, якою задовольнити клопотання слідчого та обрати стосовно ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби.

В обґрунтування апеляційної скарги прокурор посилається на необґрунтованість та незаконність ухвали слідчого судді. Вказує на те, що з урахуванням обґрунтованої підозри та фактичних обставин кримінального правопорушення, його тяжкості і для досягнення цілей, визначених ст. 177 КПК України, відносно підозрюваної повинен бути обраний запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби, оскільки ОСОБА_8 інкримінується вчинення тяжкого злочину розтрата державного майна шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчинене за попередньою змовою групою осіб у великих розмірах. Підставою для його застосування є висока ймовірність вчинення низки дій для уникнення притягнення до кримінальної відповідальності, зокрема: змога переховуватись від органу досудового розслідування та суду, що обґрунтовується тяжкістю покарання та підтверджується нез`явленням підозрюваної для вручення їй підозри 28.04.2021. Крім того, ймовірна можливість незаконного впливу на свідків, іншого підозрюваного та ризик вчинити інші кримінальні правопорушення або перешкоджати провадженню іншим чином, шляхом зловживання своїм службовим становищем. Твердження сторони захисту про відсутність доказів належного повідомлення ОСОБА_8 про підозру, прокурор вважає необґрунтованими, оскільки 28.04.2021 ОСОБА_8 , будучи викликаною за повісткою до слідчого доля повідомлення про підозру, не прибула. У той же день, її адвокатом ОСОБА_7 подано клопотання про відкладення процесуальних та слідчих дій у зв`язку із застудою. А тому, прокурором, згідно правил ст. 135 КПК України, вручено повідомлення про підозру для передачі ОСОБА_8 виконуючому обов`язки директора ДП «Гутнянське лісове господарство» ОСОБА_10 , а також направлено поштовим зв`язком на адресу проживання ОСОБА_8 та залишено у поштовій скриньці за місцем мешкання ОСОБА_8 . Крім того, підозрювана отримала особисто повідомлення про підозру 28.05.2021, про що поставила свій підпис. Стороною захисту 24 травня 2021 заявленою клопотання, у тому числі про ознайомлення з матеріалами кримінального провадження в порядку ст. 220,221 КПК України, яке задоволено, а матеріали надані стороні захисту для ознайомлення. Прокурор вважає, що більш м`які запобіжні заходи не здатні забезпечити виконання підозрюваною своїх процесуальних обов`язків та належну поведінку. У зв`язку з чим, просить скасувати оскаржуване рішення суду, як незаконне та задовольнити клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час.

Заслухавши доповідь судді, доводи захисника та підозрюваною, які підтримали апеляційну скаргу і просили її задовольнити, а також прокурора, який заперечували щодо її задоволення, дослідивши матеріали провадження та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.
З матеріалів провадження вбачається, що другим слідчим відділом ТУ ДБР у м. Полтаві проводиться досудове розслідування за матеріалами кримінального провадження № 0000267 від 22.05.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України.
28 квітня 2021 року було ОСОБА_8 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України.
28.04.2021 слідчий Другого слідчого відділу ТУ ДБР у м. Полтаві звернулася до слідчого судді Ленінського районного суду м. Харкова з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час стосовно ОСОБА_8 .

В обґрунтування клопотання слідчий посилався на обґрунтованість підозри у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України, яку підтверджував наданими до клопотання доказами, а саме: матеріалами Держаудитслужби; висновком експертів №1569/3410 від 22.03.2021 за результатами проведення комісійної економічної експертизи, згідно якої висновки довідки спеціаліста від 23.10.2020 підтверджується в частині незаконного нарахування та виплати премій директору ДП «Гутянський лісгосп» ОСОБА_11 ; листом Державного агентства лісових ресурсів України від 17.07.2020 №05-30-/4708-20; умовами, диференційованими показниками та розмірами преміювання керівників лісогосподарських підприємств, що належать до сфери управління Державного агентства лісових ресурсів, які затверджені Головою Державного агентства лісових ресурсів України 06.06.2013;статутом ДП «Гутянське лісове господарство», який затверджений наказом Державного агентства лісових ресурсів №386386 від 13.09.2017;наказами за період з червня 2018 по листопад 2019 про нарахування премій за виконання планових завдань; положеннями про умови, порядок та показники преміювання працівників ДП «Гутянське лісове господарство» за виконання плану реалізації продукції та випуску товарної продукції в 2019 та в 2018 роках; Посадовою інструкцією головного бухгалтера ДП «Гутянський лісгосп», яка затверджена директором ДП «Гутянський лісгосп» 07.12.2015;Протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 16.06.2020; Протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 03.06.2020.
Також слідчий посилався на існування ризиків, передбачених п. п. 1, 2, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, оскільки ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, а тому, усвідомлюючи тяжкість покарання може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на інших свідків в цьому кримінальному провадженні, зокрема на інших працівників ДП «Гутянський лісгосп». Враховуючи вищевикладене та особу підозрюваної, вважав, що більш м`який запобіжний захід, ніж домашній арешт у нічний час, не зможе забезпечити належне виконання підозрюваною своїх обов`язків.

Відмовляючи у задоволенні клопотання, слідчий суддя мотивував своє рішення тим, що клопотання про обрання запобіжного заходу містить суперечності в частині наявності ризиків, передбачених п.п.1,2 ст.177 КПК України, які встановлено у ході досудового розслідування. При цьому, зі змісту клопотання у сторони обвинувачення є достатні підстави вважати, що ризики, передбачені п.п.1,2,3 ст.177 КПК України об`єктивно наявні та свідчать про неможливість їх запобігання шляхом застосування інших, більш м`яких запобіжних заходів ніж нічний домашній арешт.
Слідчий суддя вважав, що ризики, передбачені п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України доведено не було. Разом з тим, врахував, що слідчі дії в зазначеному кримінальному проваджені не завершені.
При цьому зазначив, що з копії Витягу з ЄРДР, долученого до клопотання, вбачається, що зазначене кримінальне провадження було порушено саме стосовно колишнього керівника підприємства ДП «Гутянський лісгосп» ОСОБА_11 а також підтверджується листом прокуратури Харківської області №31/2-7020-20 від 16.09.2020 року, в якому ідеться проте, що кримінальне № 0000267 від 22.05.2020 року, яке розпочато за фактом привласнення керівником ДП «Гутянське лісове господарство» державних коштів у 2019 році шляхом встановлення собі необгрунтованого щомісячного преміювання без погодження з Харківським обласним управлінням лісового та промислового господарства за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України, який дійсно привласнив кошти ДП «Гутянське лісове господарство».
Матеріали клопотання не свідчать про те, що ОСОБА_8 набула статусу підозрюваної в рамках кримінального провадження внесеного в ЄРДР № 0000267 від 22.05.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.191 КК України, оскільки з копії повідомлення про підозру від 28.04.2021 року вбачається, що підпис підозрюваної ОСОБА_8 та захисника підозрюваної відсутній, а також в копії повідомлення про підозру, зазначена інша адреса місця проживання ОСОБА_8 і взагалі, жодних доказів на підтвердження того, що ОСОБА_8 отримала підозру, слідчий до суду не надав.
Колегія суддів не може погодитись з таким висновком слідчого судді в повному обсязі виходячи з наступного.

Відповідно до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь - яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Відповідно до вимог ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч.1 цієї статті.
Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі (ч.2 ст. 181 КПК України).
На виконання вимог ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо слідчий доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України. Відповідно до правової позиції, викладеної у п.80 рішення Європейського суду з прав людинивід 10 лютого 2011 року у справі Харченко протиУкраїни, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів. Під час обрання запобіжного заходу слідчий судя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини. Сама по собі наявність ризиків та обґрунтованої підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення не свідчить про необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання підвартою та неможливість застосування інших запобіжних заходів.
Відповідно до вимог пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування підозрюваного, обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику.
При цьому, законодавцем в ч. 2 ст. 194 КПК України передбачено підстави для відмови у застосуванні запобіжного заходу, які визначені ч.1 ст.194 КПК України та доводять обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

На думку колегії суддів, вказані обставини слідчим та прокурором доведені в повному обсязі.

Як вбачається із змісту клопотання слідчого та апеляційної скарги прокурора, надані слідчим та прокурором докази доводять обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_8 злочину, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України, який згідно ст. 12 КК України відноситься до тяжких злочинів і підтверджується: матеріалами перевірки від 23.10.2020, проведеної Північно-східним офісом Держаудитслужби; висновком експертів №1569/3410 від 22.03.2021 за результатами проведення комісійної економічної експертизи, згідно якої висновки довідки спеціаліста від 23.10.2020 підтверджується в частині незаконного нарахування та виплати премій директору ДП «Гутянський лісгосп» ОСОБА_11 ; листом Державного агентства лісових ресурсів України від 17.07.2020 №05-30-/4708-20; умовами, диференційованими показниками та розмірами преміювання керівників лісогосподарських підприємств, що належать до сфери управління Державного агентства лісових ресурсів, які затверджені Головою Державного агентства лісових ресурсів України 06.06.2013; статутом ДП «Гутянське лісове господарство», який затверджений наказом Державного агентства лісових ресурсів №386386 від 13.09.2017; наказами за період з червня 2018 по листопад 2019 про нарахування премій за виконання планових завдань; положеннями про умови, порядок та показники преміювання працівників ДП «Гутянське лісове господарство» за виконання плану реалізації продукції та випуску товарної продукції в 2019 та в 2018 роках; посадовою інструкцією головного бухгалтера ДП «Гутянський лісгосп», яка затверджена директором ДП «Гутянський лісгосп» 07.12.2015; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 16.06.2020; протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 03.06.2020.

Для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у особи за вчинення злочину, доведення чи не доведення винуватості особи, з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення. Зважуючи на такий обсяг відомостей, матеріали судового провадження об`єктивно свідчать про обґрунтованість підозри, так як наявні у матеріалах провадження докази формують внутрішнє переконання причетності ОСОБА_8 до вчинення кримінального правопорушення, згідно підозри.

При цьому слід врахувати, що повідомлення про підозру ОСОБА_8 слідчим, з урахуванням того, що 28.04.2021 ОСОБА_8 , будучи викликаною за повісткою до слідчого доля повідомлення про підозру, не прибула, а її адвокатом ОСОБА_7 в той же день було подано клопотання про відкладення процесуальних та слідчих дій у зв`язку із застудою, вручено відповідно до вимог, передбачених ч. 2 ст. 135 КПК України, для його передачі ОСОБА_8 через виконуючого обов`язки директора ДП «Гутнянське лісове господарство» ОСОБА_10 . Крім того, направлено поштовим зв`язком на адресу проживання ОСОБА_8 і залишено у поштовій скриньці за місцем мешкання ОСОБА_8 . Також підозрювана отримала особисто повідомлення про підозру 28.05.2021, про що поставила свій підпис. Тому, такі доводи слідчого судді щодо неналежного вручення ОСОБА_8 підозри, не можна визнати обгрунтованими.

Доводи щодо недоведеності слідчим та прокурором ризиків, передбачених п.п. 1,2,3 ч.1 ст. 177 КПК України, також є необґрунтованими, оскільки фактичні обставини справи, з урахуванням обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_8 злочину, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України і беручи до уваги тяжкість покарання, яке передбачено за вчинення вказаного злочину, свідчать про ймовірну ймовірність того, що підозрювана з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого злочину, може вдатися до відповідних дій, оскільки ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа, вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.

Зокрема, ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58). Серйозність покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти («Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»).

А тому, враховуючи той факт, що підозрювана за викликом слідчого 28.04.2021 для вручення повідомлення про підозру не з`явилась, ймовірним є ризик того, що вона вдасться до дій, направлених на переховування від органів досудового розслідування чи суду.

Беручи до уваги ту обставину, що ОСОБА_8 інкримінується вчинення тяжкого злочину, а саме розтрата державного майна шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчинене за попередньою змовою групою осіб у великих розмірах, ймовірний ризик знищення, підроблення чи псування підозрюваною будь-яких документів чи речей, які мають значення для справи та ризик незаконного впливу на свідків чи інших підозрюваних, враховуючи службове становище підозрюваної та беручи до уваги встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, яка передбачає отримання показань спочатку на стадії досудового розслідування, шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду, на стадії судового розгляду усно, шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, статті 95, 224 КПК).

Підставою для застосування запобіжного заходу є висока ймовірність вчинення підозрюваною зазначених дій для уникнення притягнення до кримінальної відповідальності, зокрема: змога переховуватись від органу досудового розслідування та суду, яка також обґрунтовується і тяжкістю покарання та підтверджується нез`явленням підозрюваної для вручення їй підозри 28.04.2021. Крім того, ймовірна можливість незаконного впливу на свідків, іншого підозрюваного та ризик вчинити інші кримінальні правопорушення або перешкоджати провадженню іншим чином, шляхом зловживання своїм службовим становищем

Виходячи з наведеного та з урахуванням конкретних обставин кримінального провадження, особи підозрюваної, колегія суддів дійшла висновку, що клопотання слідчого ОСОБА_14 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час відносно підозрюваної ОСОБА_8 є обґрунтованим та підлягає задоволенню. У зв`язку з чим, до підозрюваної необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді д домашнього арешту у нічний час, з покладенням на підозрювану обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України. Вказаний запобіжний захід буде в повній мірі відповідати меті його застосування забезпеченню виконання підозрюваною покладних на неї процесуальних обов`язків та запобіганню спробам вчинити дії, передбачені п. п. 1, 2, 3, 4, 5 ч.1 ст.177 КПК України, а також буде слугувати дотриманню вимог ч.2 ст.28 КПК України, щодо проведення досудового розслідування у розумні строки.
За таких обставин, апеляційна скарга прокурора підлягає задоволенню, а ухвала слідчого судді скасуванню з постановленням нової ухвали, про застосування до підозрюваної ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час та покладенням на неї обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.
Керуючись ст. ст. 179, 376, 404, 407 ч.3 п.2, 419, 422 КПК України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу прокурора відділу 31/3 Харківської обласної прокуратури ОСОБА_6 задовольнити.

Ухвалу слідчого судді Ленінського районного суду м. Харкова від 2 червня 2021 року скасувати та постановити нову.

Клопотання старшого слідчого Другого слідчого відділу ТУ ДБР у м. Полтаві ОСОБА_9 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у відношенні підозрюваної ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час, строком до 27 червня 2021 року, включно, заборонивши їй залишати житло, розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , з 22-00 години до 07-00 години наступного дня.

Відповідно до ст.194 ч.5 КПК України покласти на підозрювану ОСОБА_8 такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;

- не залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну;

- утримуватись від спілкування зі свідками та іншими підозрюваними у цьому кримінальному провадженні.

Ухвалу про застосування до ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час, направити до органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваної для виконання.

Контроль за виконанням даної ухвали покласти на прокурора.

Ухвала апеляційного суду оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий

Судді