Справа № 459/3245/16-к
Провадження № 1-кп/459/6/2021
УХВАЛА

судового засідання

25 лютого 2021 року Червоноградський міський суд Львівської області
в складі : головуючого - судді ОСОБА_1
з участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_2
прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м.Червонограді кримінальне провадження №0000107 від 07.06.2016 року про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України,-

ВСТАНОВИВ:
Прокурором було приєднано до матеріалів судової справи та дослідження в судовому засіданні в якості доказів доведення винуватості ОСОБА_4 документів, а саме: ухвали Апеляційного суду Львівської області від 22.08.2016 №02282, та протокол від 24.10.2016 №5669

Захисник ОСОБА_5 10.02.2020 подав суду письмове клопотання, в якому просив визнати не допустимими та не досліджувати докази у справі ухвали Апеляційного суду Львівської області від 22.08.2016 №02282, та протокол від 24.10.2016 №5669, що унеможливлює їх приєднання до матеріалів справи та дослідження в суді, виходячи з наступного. В його обґрунтування вказав, що зазначені докази не були відкриті стороні захисту в порядку ст. 290 КПК України по завершенню досудового розслідування. Також вказав, що прокурор не вживав заходів для їх розсекречення (а.с.18-21 т.4).

Обвинувачений та захисник підтримали дане клопотання.

Прокурор в судовому засіданні клопотання заперечив. Вказав, що зазначені захисником ухвали були розсекречені 06.12.2019 у зв`язку із наявною на цей час позицією Апеляційного суду Львівської області щодо нерозтаємнення на вимогу сторони обвинувачення ухвал апеляційного суду, на підставі яких надавались дозволи на проведення НСРД. Стороною обвинувачення зазначену ухвали були відкриті стороні захисту після скерування обвинувального акту до суду і надані для дослідження в судовому засіданні.

Розглянувши клопотання захисника, вислухавши думку учасників судового процесу, , суд дійшов висновку про його задоволення з наступних підстав.

У висновку, викладеному в постанові Великої палати Верховного суду України від 16.01.2019 року, справа № 751/7557/15-к в п. 54, 55, 56, 57, 59, 60, 62, 63 встановлено наступне.

п.54 - «…Законодавець встановив процедуру, яка забезпечує реалізацію права на справедливий суд у його процесуальному аспекті, тобто надає можливість сторонам майбутнього судового розгляду ознайомитися із доказами кожної із них і підготувати правову позицію, що буде ними обстоюватись у змагальній процедурі судового розгляду».

п.55 - «На необхідність дотримання законної процедури, принципу рівності сторін та права обвинуваченої особи на захист під час кримінального провадження неодноразово у своїх рішеннях наголошував Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ). Зокрема, суд зазначав, що кримінальне провадження, у тому числі складові такого провадження, які стосуються процедури, мають бути засновані на принципі змагальності, і має бути забезпечена процесуальна рівність сторін обвинувачення і захисту. Право на судовий розгляд за принципом змагальності означає, що сторонам обвинувачення і захисту має бути надана рівна можливість ознайомитися із зауваженнями та доказами, наданими іншою стороною, і відповісти на них (справа «Джеват Сойсал проти Туреччини», заява № 17362/03, рішення від 23 вересня 2014 року, остаточне рішення від 23 грудня 2014 року); згідно з принципом рівності сторін змагального процесу як однієї зі складових розширеної концепції справедливого суду кожній стороні повинно бути надано розумну можливість представити свої аргументи на умовах, які не ставлять її у гірше становище порівняно з опонентом. Заявникові було важливо мати доступ до матеріалів своєї справи і отримати копію документів, які в ній містилися, для того щоб мати змогу оскаржити офіційний протокол стосовно його дій. Не маючи такого доступу, заявник не зміг підготувати адекватний захист і скористатися принципом рівності сторін змагального процесу всупереч вимогам п. 1 ст. 6 Конвенції з прав людини у поєднанні з п. 3 ст. 6 (справа «Фуше проти Франції», заява № 22209, рішення від 18 березня 1997 року); той факт, що заявникові та його захисникам не був наданий відповідний доступ до документів (…), призвів до посилення труднощів у підготовці його захисту (справа «Моісєєв проти Росії», заява № 62936/00, рішення від 09 жовтня 2008 року)».

п.59 - «Враховуючи, що НСРД проводяться під час досудового розслідування за ініціативою сторони обвинувачення, ця сторона має їх у своєму розпорядженні, зокрема прокурор - процесуальний керівник цього розслідування. Згідно із ч.2 ст.36 КПК прокурор має повний доступ до матеріалів, документів та інших відомостей, що стосуються досудового розслідування».

п.60 - «Що стосується процесуальних документів, які мають гриф секретності, то за змістом статей 85, 92, 290 КПК прокурор - процесуальний керівник зобов`язаний під час досудового розслідування заздалегідь ініціювати процедуру їх розсекречення одночасно с результатами НСРД і забезпечити відкриття цих документів на етапі закінчення досудового розслідування».

Також Велика Палата Верховний Суду постановою від 16.10.2019 року у справі №640/6847/15-к висловила правову позицію щодо допустимості та умов не розкриття стороні захисту матеріалів негласних слідчих (розшукових) дій. Зокрема судом було зроблено висновки, що якщо сторона обвинувачення під час досудового розслідування своєчасно вжила всі необхідні та залежні від неї заходи, спрямовані на розсекречення процесуальних документів, які стали підставою для проведення НСРД, однак такі документи не були розсекречені з причин, що не залежали від волі і процесуальної поведінки прокурора, то суд не може автоматично визнавати протоколи НСРД недопустимими доказами з мотивів невідкриття процесуальних документів, якими санкціоноване їх проведення.

Прокурор не наводить обґрунтованих мотивів та не надає доказів, що ним на стадії досудового розслідування вживалися всі необхідні та залежні від нього заходи, спрямовані на розсекречення процесуальних документів у вигляді оригіналів додатків до протоколів за результатами проведення НСРД, однак такі не були розсекречені з причин, що не залежали від його волі і процесуальної поведінки.

Сторона захисту вважає за неможливе досліджувати те що не було відкрито на стадії виконання вимог ст.290 КПК України стороні захисту.

Як вбачається із пояснень самого прокурора, дані документи були розсекречені 06.12.2019.

Згідно із повідомлення Львівського апеляційного суду від 06.03.2020 у період з 23.09.2016 по 12.12.2019 прокурор не звертався до апеляційного суду із заявою про отримання копій ухвал про надання дозволу на проведення негласних слідчих (розшукових) дій №10732т від 23.06.2016 та №2282т від 22.08.2016. Також зазначено, що дані ухвали були отримані працівниками прокуратури в день їх винесення.

Порядок проведення НСРД та використання їх результатів у кримінальному провадженні затверджено Наказом № 114/1042/516/1199/936/1687/5 від 16.11.2012 року, у формі Інструкції з якої слідує наступне.

Розділом V вказаної Інструкції визначається порядок засекречування та розсекречування матеріальних носіїв інформації щодо проведення негласних слідчих (розшукових) дій.

Зокрема пунктами 5.1 - 5.3; 5.9 - 5.11 визначено наступне: -

- Постанова слідчого, прокурора про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, клопотання про дозвіл на проведення негласної слідчої (розшукової) дії, ухвала слідчого судді про дозвіл на проведення негласної слідчої (розшукової) дії та додатки до нього, протокол про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, які містять відомості про факт та методи проведення негласної слідчої (розшукової) дії, а також відомості, що дають змогу ідентифікувати особу, місце або річ, щодо якої проводиться або планується проведення такої дії, розголошення яких створює загрозу національним інтересам та безпеці, підлягають засекречуванню.

- Засекречування таких матеріальних носіїв інформації здійснюється слідчим, прокурором, співробітником уповноваженого оперативного підрозділу, слідчим суддею шляхом надання на підставі Зводу відомостей, що становлять державну таємницю (Розгорнутих переліків відомостей, що становлять державну таємницю), відповідному документу грифа секретності.

- Матеріальні носії інформації (далі - МНІ) щодо проведення негласних слідчих (розшукових) дій повинні містити такі реквізити: гриф секретності; номер примірника; статтю Зводу відомостей, що становлять державну таємницю (пункт Розгорнутого переліку відомостей, що становлять державну таємницю), на підставі якої здійснюється засекречування матеріального носія секретної інформації; дату засекречування; підпис, його розшифрування та посаду особи, яка надала гриф секретності.

- Після завершення проведення негласних слідчих (розшукових) дій грифи секретності МНІ щодо їх проведення підлягають розсекреченню на підставі рішення прокурора, який здійснює повноваження прокурора в конкретному кримінальному провадженні у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням, з урахуванням обставин кримінального провадження та необхідності використання матеріалів негласних слідчих (розшукових) дій як доказів після проведення таких дій, у випадку, якщо витік зазначених відомостей не завдасть шкоди національній безпеці України.

- Таке рішення оформлюється постановою прокурора, який здійснює повноваження прокурора в конкретному кримінальному провадженні у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням, що погоджується керівником прокуратури.

- Для розсекречення конкретних матеріальних носіїв інформації щодо проведення негласної слідчої (розшукової) дії керівник органу прокуратури надсилає керівнику органу, де засекречено матеріальний носій інформації, клопотання, у якому зазначаються підстави для скасування грифа секретності, обліковий номер та назва матеріального носія інформації.
Відповідно до ст.290 КПК України, визнавши зібрані під час досудового розслідування докази достатніми для складання обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру прокурор або слідчий за його дорученням зобов`язаний повідомити підозрюваному, його захиснику, законному представнику та захиснику особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру, про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування. Прокурор або слідчий за його дорученням зобов`язаний надати доступ до матеріалів досудового розслідування, які є в його розпорядженні, у тому числі будь-які докази, які самі по собі або в сукупності з іншими доказами можуть бути використані для доведення невинуватості або меншого ступеня винуватості обвинуваченого, або сприяти пом`якшенню покарання.

Відповідно до ст. 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях.
Відповідно до ч 3 ст. 89 КПК сторони кримінального провадження мають право під час судового розгляду подавати клопотання про визнання доказів недопустимими, а також наводити заперечення проти визнання доказів недопустимими.

Згідно із ч 1, 2 ст. 86 КПК доказ визнається допустимим, якщо він отриманий у порядку встановленому цим Кодексом. Недопустимий доказ не може бути використаний при прийнятті процесуального рішення, на нього не може посилатися суд при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ст. 87 КПК України, недопустимими є докази, отримані внаслідок істотного порушення прав та свобод людини, гарантованих Конституцією та законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також будь-які інші докази, здобуті завдяки інформації, отриманій внаслідок істотного порушення прав та свобод людини.

Суд зобов`язаний визнати істотними порушеннями прав людини і основоположних свобод, зокрема, порушення права особи на захист.

Отже, надані прокурором докази, за можливості їх своєчасного розтаємнення, та надання, не були надані стороні захисту, чим порушено право особи обвинуваченого на захист.

Прокурор здійснює нагляд за проведенням досудового розслідування у формі процесуального керівництва ним, фактично саме на нього покладається тягар забезпечення контролю та своєчасності здійснення заходів, спрямованих на розсекречення матеріалів, та своєчасне забезпечення відкриття усіх матеріалів.

Проте прокурор не довів поважних причин невжиття заходів розтаємнення та відкриття даних документів.

Крім того, суд взертає увагу, що обвинувальний акт у даному кримінальному провадженні надійшов до суду 24.11.2016. З наданого суду повідомлення Львівського апеляційного суду в період з 23.09.2016 по 12.12.2019 прокурор не звертався до апеляційного суду для отримання копії ухвал про надання дозволу на проведення негласних слідчих (розшукових) дій від 22.08.2016 №02282.

Згідно із ч.2 ст.89 КПК у разі встановлення очевидної недопустимості доказу під час судового розгляду суд визнає цей доказ недопустимим, що тягне за собою неможливість дослідження такого доказу, або припинення його дослідження в судовому засіданні, якщо таке дослідження було розпочате.

Враховуючи наведене, суд вважає, що зазначені у клопотанні докази, які були наявні на час досудового розслідування, не були своєчасно відкриті стороні захисту в порядку ст.290 КПК України без поважних причин. Процесуальна поведінка прокурора свідчить про те, що останній мав можливість та не вжив заходів для розсекречення та вчасного відкриття цих доказів. У зв`язку із цим сторона захисту не змогла підготувати адекватний захист і скористатися принципом рівності сторін змагального процесу. Це порушило право обвинуваченого на захист, що є підставою для визнання цих доказів очевидно недопустимими в порядку, визначеному ч.2 ст.89 КПК України, у зв`язку із чим такі докази не підлягають подальшому дослідженню у справі.

Керуючись ст. 62 Конституції України, статтями 42, 45, 84, 86, 89 КПК України, - суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання адвоката ОСОБА_5 задовольнити.

Визнати очевидно недопустимими та не досліджувати докази у справі ухвали Апеляційного суду Львівської області від 22.08.2016 №02282, та протокол від 24.10.2016 №5669

Ухвала оскарженню не підлягає, але заперечення проти неї можуть бути включені до апеляційної скарги на вирок суду.

Повний текст ухвали складено 01.03.2021.

Суддя: ОСОБА_1