Номер провадження: 11-сс/813/280/21
Номер справи місцевого суду: 947/3212/21 1-кс/947/1098/21
Головуючий у першій інстанції ОСОБА_1
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.02.2021 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі:

головуючий - суддя ОСОБА_2 ,

судді: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,

прокурора ОСОБА_6 ,

захисника ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_8 , адвоката ОСОБА_9 , на ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 29.01.2021 року у кримінальному провадженні № 0000080, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27.01.2021 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відносно:

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Єреван, Вірменія, вірменина, громадянина Російської Федерації, з вищою освітою, не одруженого, не працюючого, раніше не судимого, зареєстрованого в м. Краснодар, Російської Федерації, не маючого місця реєстрації на території України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , -

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, -

встановив:

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 29.01.2021 задоволено клопотання слідчого СВ Одеського РУП № 1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_10 , погоджене прокурором Одеської місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_6 та застосовано до ОСОБА_8 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 (шістдесят) днів, тобто до 27.03.2021 року з визначеним розміром застави у сумі 299640 гривень.
Рішення слідчого судді мотивоване тим, що ОСОБА_8 обґрунтовано підозрюється у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, а обставини скоєного правопорушення, характеризуючі підозрюваного матеріали, в тому числі відсутність у останнього громадянства України та міцних соціальних зв`язків, свідчать про наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

На думку слідчого судді зазначені обставини свідчать про можливість визначення підозрюваному застави, як альтернативного запобіжного заходу, що буде в повній мірі гарантувати належну процесуальну поведінку.

Не погоджуючись із прийнятим слідчим суддею рішенням захисник підозрюваного ОСОБА_8 , адвокат ОСОБА_9 , подала апеляційну скаргу, оскільки вважає, що висновки суду не відповідають фактичним обставинам справи та повноті судового розгляду.

В обґрунтування своїх доводів зазначає, що підозра є необґрунтованою, оскільки будь-яких доказів на причетність ОСОБА_8 до вчинення правопорушення матеріали не містять. Вказує, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України заявлені слідчим та прокурором у судовому засіданні не доведені, а визначена застава у розмірі 132 розмірів мінімальних заробітних плат не узгоджується з практикою України та ЄСПЛ і є непомірно великою для ОСОБА_8 . На думку захисника, слідчим суддею не взято до уваги дані про відсутність матеріальної шкоди, наявності у підозрюваного дружини та дитини, місця проживання та працевлаштування останнього, відсутність судимостей, що на думку захисника вказує на можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Просить ухвалу слідчого судді скасувати та ухвалити нову, якою обрати більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. У разі, якщо суд не знайде підстав для обрання більш м`якого запобіжного заходу, захисник просить зменшити розмір застави вже у обраному запобіжному заході у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Органом досудового розслідування ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, а саме в тому, що він 27.01.2021 приблизно о 13 годині 40 хвилин (більш точний час досудовим розслідуванням не встановлений), разом з ОСОБА_11 та ОСОБА_12 за допомогою заздалегідь підготовлених відмичок, відчинили замок вхідних дверей квартири АДРЕСА_2 , після чого незаконно з метою крадіжки, проникли до приміщення вищевказаного квартири, де таємно викрали майно, яке належить ОСОБА_13 на загальну суму 5500 гривень.

Заслухавши суддю-доповідача, доводи захисника підозрюваного, який підтримав доводи апеляційної скарги та просив її задовольнити; думку прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги та просив оскаржувану ухвалу залишити без змін; перевіривши матеріали судового провадження та доводи апеляційної скарги, апеляційний суд доходить висновку про таке.
Згідно ч. 1 ст. 404 КПК України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Відповідно до ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Відповідно до ч. 1 ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу, крім ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність його соціальних зв`язків в місці постійного проживання, у тому числі наявність родини й утриманців; наявність постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; його майновий стан; наявність судимостей та інші.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбачених ст. 177 КПК України, а положеннями ч. 3 ст. 183 КПК України визначено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до вимог ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і на які вказує слідчий і прокурор; недостатність підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Положеннями ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практикою Європейського суду з прав людини, передбачено, що обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

При розгляді апеляційних скарг, виконуючи вимоги ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», апеляційний суд застосовує Конвенцію «Про захист прав людини і основоположних свобод» (далі «Конвенція») та практику Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), як джерело права.

Відповідно до п. 219 рішення у справі «Нечипорук та Йонкало проти України» («NechiporukandYonkalo v. Ukraine») від 21 квітня 2011 року, заява №42310/04 суд повторює, що термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Апеляційний суд вважає, що слідчий суддя відповідно до вищевказаних вимог Закону та Конвенції перевірив та належним чином встановив наявність на час розгляду клопотання в кримінальному провадженні обґрунтованої підозри відносно ОСОБА_8 у вчиненні інкримінованого йому злочину.

Наявність на даній стадії досудового розслідування обґрунтованої підозри відносно ОСОБА_8 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, підтверджується долученими до клопотання слідчого доказами, які вказують на обґрунтованість підозри останнього у скоєнні кримінального правопорушення у групі осіб, а саме:

- протоколом допиту свідка ОСОБА_14 від 27.01.2021, який надав пояснення про те, що працює таксистом та 27.01.2021 року здійснив перевезення своїх знайомих ОСОБА_15 , ОСОБА_16 та ОСОБА_17 до будинку АДРЕСА_3 , тобто до місця де було скоєно злочин (а.с. 29-32);

- протоколом допиту свідка ОСОБА_18 від 28.01.2021 року, який надав пояснення щодо обставин вчинення злочину, що відбувались 27.01.2021 року біля квартири АДРЕСА_2 , зазначивши про проникнення до квартири потерпілого трьома невідомими особами (а.с. 33-36);

- протоколом пред`явлення свідку ОСОБА_18 особи для впізнання за фотознімками, відповідно до якого свідок впізнав ОСОБА_8 як особу, що виходила з квартири АДРЕСА_2 (а.с. 37-39), та іншими матеріалами кримінального провадження у свої сукупності;

Разом з тим, апеляційний суд наголошує, що на даній стадії кримінального провадження, судом вирішується лише питання про обґрунтованість підозри та наявність ризиків для обрання або продовження відповідного запобіжного заходу, а тому суд не може давати оцінку допустимості та належності доказів, оскільки справа не розглядається судом по суті пред`явленого обвинувачення.

При цьому слід зазначити, що у відповідності до положень ч. 2 ст. 94 КПК України, жоден доказ не має наперед встановленої сили, та всі доказі в даному кримінальному провадженні підлягають ретельній перевірці з наступною їх оцінкою у відповідності до положень ч.1 ст.94 КПК України.

Таким чином викладене свідчить про наявність достатніх підстав вважати, що на даній стадії досудового розслідування ОСОБА_8 обґрунтовано підозрюється у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, в зв`язку з чим апеляційний суд приходить до висновку про необґрунтованість доводів апеляційної скарги в цій частині.

Доводи захисника щодо необґрунтованості затримання та незаконного утримання є безпідставними, оскільки спростовуються вищезазначеними матеріалами та протоколом затримання особи ОСОБА_8 безпосередньо на місці скоєння правопорушення.

Оцінюючи доведеність наявності у кримінальному провадженні заявлених слідчим ризиків, апеляційний суд враховує такі обставини.

З матеріалів провадження вбачається, що підозрюваний ОСОБА_8 є громадянином Російської федерації, офіційно не працевлаштований, не одружений, мешкає в м. Одесі та у нього відсутнє місця реєстрації на території України, що свідчить про відсутність у підозрюваного міцних соціальних зв`язків на території України, де скоєний злочин, який інкримінується підозрюваному.

При цьому, ОСОБА_8 на даній стадії досудового розслідування обґрунтовано підозрюється у вчинені тяжкого злочину за попередньою змовою групою осіб, за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до шести років, тому будучи обізнаним про ступінь тяжкості інкримінованого йому злочину та покарання, яке загрожує йому у разі визнання його винуватим, існує реальний ризик можливого здійснення останнім спроб переховування від органу досудового розслідування та суду, з метою уникнення кримінальної відповідальності за інкримінований йому тяжкий злочин.

Апеляційний суд також погоджується з тим, що перебуваючи на свободі, підозрюваний ОСОБА_8 матиме змогу незаконно впливати на потерпілого та свідків, схиляючи їх до надання неправдивих показань з метою уникнення кримінальної відповідальності, оскільки на показах зазначених осіб базується обґрунтованість підозри.

Разом з тим, відсутність у підозрюваного відповідних засобів на існування та життєзабезпечення може вказувати на незначний ступінь ризику можливого вчинення останнім нового злочину.

Апеляційний суд вважає безпідставними твердження захисника про наявність у її підзахисного міцних соціальних зв`язків, в тому числі наявність у останнього сім`ї та дитини, оскільки захисником не надано доказів на підтвердження зазначених обставин.
Таким чином, стороною обвинувачення доведена наявність у кримінальному провадженні заявлених у клопотанні ризиків, що знайшло своє підтвердження в судовому засіданні апеляційного суду, у зв`язку з чим доводи апеляційної скарги про відсутність існування ризиків колегія суддів визнає необґрунтованими.

Відповідно до вимог ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

З матеріалів провадження вбачається, що ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, тому, відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину визначається у межах - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Слідчий у поданому до суду першої інстанції клопотанні про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просив визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України в розмірі 80 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

В оскаржуваній ухвалі слідчий суддя навів положення закону та обставини, які необхідно враховувати при визначені розміру застави та в подальшому пославшись на частину п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, обґрунтовуючи розмір застави послався на необхідність її визначення саме у розмірі 132 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб , тобто 299640 гривень.

Натомість слідчий суддя районного суду, посилаючись на можливість призначення підозрюваному застави у розмірі, що перевищує 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та визначивши заставу у розмірі 132 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 299640 гривень, не навів в своїй ухвалі підстав, яку він вважав виключними, та які надавали можливість слідчому судді вийти за межі вимог п.2 ч.5 ст.182 КПК України та визначити такий розмір застави.

Відповідно до ч. 3 ст. 26 КПК України, слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Системний аналіз положень § 1 Глави 18 КПК України «Запобіжні заходи, затримання особи на підставі ухвали слідчого судді суду», зокрема, приписів ст.ст. 193-194 КПК України, дає підстави дійти висновку про те, що чинним кримінальним процесуальним законом конкретно не передбачено вимог щодо розгляду клопотання органу досудового розслідування про застосування запобіжного заходу стосовно особи в межах вимог такого клопотання, разом із тим, вищезазначені норми передбачають можливість виходу слідчим суддею за межі такого клопотання лише у разі покращення положення підозрюваної особи застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж той, що вказаний у клопотанні слідчого (прокурора).

Водночас, з огляду на загальні засади кримінального провадження, слідчий суддя не може під час постановлення рішення виходити за межі наданих йому законом повноважень, а також за межі клопотання слідчого (прокурора) та застосовувати більш суворий запобіжний захід, ніж зазначений у клопотанні, виконуючи тим самим обов`язки органу досудового розслідування щодо обґрунтування необхідності застосування саме конкретного заходу забезпечення кримінального провадження та погіршуючи тим самим правове становище підозрюваної особи.

Разом з тим слідчий суддя, в порушення зазначених вимог кримінального процесуального законодавства, вийшов за межі поданого клопотання, чим погіршив становище підозрюваного та перебрав на себе повноваження органу досудового розслідування.

Таким чином слідчий суддя знехтував вимогами зазначених вище положень кримінального процесуального закону та ч. 4 ст. 182 КПК України, чим допустив істотні порушення вимог кримінального процесуального закону, які тягнуть за собою необхідність скасування ухвали постановлення нової ухвали про задоволення клопотання слідчого у тому об`ємі, який був заявлений ним у клопотанні.

При цьому, апеляційний суд вважає, що розмір застави повинен відповідати тяжкості кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_8 та тим ступенем довіри щодо належної процесуальної поведінки підозрюваного, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення проти власності.

З урахуванням наведеного, апеляційний суд вважає за необхідне визначити розмір застави в межах вимог п.2 ч.5 ст.182 КПК України у розмірі 80 (вісімдесят) неоподаткованих прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 181600 гривень, який буде відповідним і достатнім у даному кримінальному провадженні, а також є достатнім і прийнятним з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

На думку апеляційного суду, саме такий розмір застави буде достатнім для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, та не буде непомірним для нього, членів його сім`ї та близьких родичів.

Відповідно до ч. 3 ст. 407 КПК України, за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвали слідчого судді суд апеляційної інстанції має право:1) залишити ухвалу без змін; 2) скасувати ухвалу і постановити нову ухвалу.
Аналізуючи вищевикладені обставини в їх сукупності, апеляційний суд доходить висновку про те, що апеляційну скаргу захисника необхідно задовольнити частково, оскаржувану ухвалу слідчого судді скасувати, та постановити нову ухвалу, якою клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити, застосувати до підозрюваного ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, визначивши підозрюваному розмір застави у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб з покладенням на нього обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст. ст. 183, 196, 404, 405, 407, 419, 422, 532 КПК України, апеляційний суд, -

постановив:

Апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_8 , адвоката ОСОБА_9 , - задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 29.01.2021 року у кримінальному провадженні № 0000080, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27.01.2021 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відносно ОСОБА_8 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, - скасувати.

Постановити нову ухвалу, якою клопотання слідчого СВ Одеського РУП № 1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_10 , погоджене прокурором Одеської місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному проваджені № № 0000080, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27.01.2021 року - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор», строком до 27.03.2021 року.
Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_8 обов`язків, передбачених КПК України в розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 181600 гривень.
Роз`яснити підозрюваному, що він або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на розрахунковий рахунок Банківські реквізити: Депозитний рахунок для зарахування заставних сум; Отримувач: Одеський апеляційний суд; Код ; Банк отримувача: ДКСУ, м. Київ Код банку отримувача 820172; Рахунок отримувача UA 1086720; Призначення платежу: Згідно ухвали Одеського апеляційного суду від 08.02.2021 року Заставна сума за підозрюваного ОСОБА_8 ; (Судді ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 . Провадження 11-сс/813/280/21.)

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_8 строком до 27.03.2021 року, в межах строку досудового розслідування, наступні процесуальні обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований та/або проживає без дозволу слідчого (слідчих групи слідчих), прокурора і суду; повідомляти слідчого (слідчих групи слідчих), прокурора та суд про зміну свого місця реєстрації, проживання та роботи, контактних номерів мобільного телефону; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_8 , що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.
Ухвала оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді Одеського апеляційного суду

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4