Роздільнянський районний суд Одеської області
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 511/1109/21

Номер провадження: 1-кс/511/606/21

20.08.2021 року слідчий суддя Роздільнянського районного суду Одеської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Роздільна Одеської області, клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, -

ВСТАНОВИВ:
18 серпня 2021 року на адресу Роздільнянського районного суду Одеської області надійшло вищевказане клопотання, згідно якого адвокат ОСОБА_3 просить винести ухвалу про скасування арешту автомобіля марки Daewoo Lanos, 2008 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_1 , власником якого є ОСОБА_4 , оскільки наразі відпала потреба у подальшому накладенні арешту.

Позивація учасників справи.
Адвокат ОСОБА_3 надіслав на адресу суду клопотання, згідно якого просив відкласти розгляд на більш пізню дату, оскільки експерту ще необхідно оглянути вищевказаний транспортний засіб.

Слідчий та прокурор до зали судових засідань не з`явились, проте слідчий ОСОБА_5 надіслала до канцелярії суду заяву, згідно якої просила розгляд клопотання проводити без її участі, та заперечувала проти скасування арешту, оскільки наразі в ньому не відпала потреба.

Висновки слідчого судді за результатами розгляду клопотання.
Слідчим відділом Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області проводиться досудове розслідування по матеріалам кримінального провадження №0000229 від 04 червня 2021 року, за ознаками складу злочину, передбаченого частиною 1 статтею 286 КК України.

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду в постанові від 01 лютого 2021 року (справа № 127/21463/19) зазначив, що у разі, якщо арешт на майно накладено у порядку, передбаченому КПК України, особа, яка вважає, що такими діями порушено її право власності, навіть за умови, що вона не є учасником кримінального провадження, має право оскаржити такі дії та звернутися до суду про скасування арешту лише у порядку кримінального судочинства.

Ознайомившись зі змістом клопотання адвоката ОСОБА_3 про відкладення розгляду на більш пізню дату, слідчий суддя зазначає, що частина 2 статті 174 КПК України визначає, що клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду.

На підставі викладеного, з метою дотримання процесуальних строків, слідчий суддя прийшов до висновку, що адвокатом ОСОБА_3 не доведено про необхідність відкладення розгляду клопотання, оскільки частина 1 статті 174 КПК України регламентує, що арешт майна може бути скасовано повністю чи частково, якщо буде доведено, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

В своєму клопотанні адвокат ОСОБА_3 зазначає, що експерту ще необхідно оглянути вищевказаний транспортний засіб, тобто констатує факт, що у арешті майна наразі не відпала потреба .

Відповідно до положень статті першої Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Проте попередні положення жодним чином не обмежують право держави вводити в дію такі закони, які вона вважає за необхідне, щоб здійснювати контроль за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів.

Обтяження відповідного майна арештом становить втручання держави у право на мирне володіння майном у значенні другого речення першого пункту статті 1 Першого протоколу. Таке втручання має відбуватись із чітким, послідовним дотриманням вимог національного закону та забезпеченням гарантій захисту основоположних прав особи, має бути законним та пропорційним.

У своїх висновках ЄСПЛ неодноразово нагадував, що перша та найважливіша вимога статті 1 Протоколу 1 полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним, п. 1 дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а п. 2 визначає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном шляхом ведення в дію «законів». Більше того, верховенство права, один з фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей конвенції (рішення у справах «Амюр» проти Франції», «Колишній король Греції та інші проти Греції» та «Малама проти Греції»).

При дослідженні матеріалів кримінального провадження, встановлено, що арешт на майно накладений у відповідності до норм діючого кримінально процесуального законодавства України, тобто дане позбавлення права відбулось на умовах, передбачених законом, що погоджується з практикою Європейського Суду з прав людини та Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод.

На підставі встановлених обставин, а також враховуючи те, що наразі не проведені всі експертні дослідження відносно вказаного транспортного засобу, слідчий суддя прийшов до висновку, що адвокатом ОСОБА_3 не доведено, що в подальшому накладенні арешту на вищевказане майно відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Керуючись статтями 131, 132, 167, 174, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:
Відмовити в задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1