ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/2644/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"09" липня 2021 р. слідчий суддя Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_1 з секретарем судового засідання ОСОБА_2 за участі прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , за матеріалами кримінального провадження№ 0001994 відомості про яке внесено до ЄРДР від 06 липня 2021 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт Ріпки Чернігівської області, українця, громадянина України, не працюючого, не одруженого, на обліках у лікарів нарколога та психіатра не перебуваючого, не маючого на утриманні неповнолітніх осіб, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, -
ВСТАНОВИВ:
Слідчий слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києв ОСОБА_6 за погодженням з процесуальним керівником прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , звернулась до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_4 , за матеріалами кримінального провадження№20001994,відомості про яке внесено до ЄРДР від 06 липня 2021 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, посилаючись на ризики п.п.1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме переховування підозрюваним від органу досудового розслідування та/або суду та вчинення іншого кримінального правопорушення.

З клопотання та доданих до нього матеріалів вбачається, що у провадженні слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві перебуває кримінальне провадження №20001994 від 06 липня 2021 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , визначивши незаконний збут особливо небезпечної психотропної речовини PVP, як головне джерело для здобуття коштів і матеріальних благ для свого існування, з корисливих мотивів, всупереч врегульованих законом суспільних відносин щодо порядку обігу наркотичних засобів та психотропних речовин, у невстановлений досудовим розслідування день, час та спосіб домовився із невстановленою досудовим розслідуванням особою щодо незаконного придбання 50 (п`ятдесяти) згортків клейкої стрічки синього кольору, в яких кристалічна речовина білого кольору, в 1 (одному) із яких наявна особливо небезпечна психотропна речовина PVP та помістив собі до кишені сумки, яка була при собі, тим самим незаконно придбав та почав зберігав особливо небезпечну психотропну речовину PVP, з метою подальшого збуту.
У подальшому, ОСОБА_4 , утримуючи при собі вищевказані згортки із речовиною, направився за адресою: м. Київ, пр. Григоренка, 40, поблизу озера «Небреж» з метою здійснення «закладок» наркозалежним споживачам.
Після чого, 06.07.2021 року о 16 годині 35 хвилин за адресою: м. Київ, пр. Григоренка, 40, поблизу озера «Небреж» працівниками поліції було затримано ОСОБА_4 , у якого під час особистого обшуку у кишені сумки було виявлено та вилучено 50 (п`ятдесяти) згортків клейкої стрічки синього кольору, в яких кристалічна речовина білого кольору, в 1 (одному) із яких наявна особливо небезпечна психотропна речовина, обіг якої заборонений PVP, яку ОСОБА_4 , умисно, незаконно, протиправно, з корисливих мотивів, всупереч вимогам Закону України «Про наркотичні засоби, психотропні речовини та прекурсори» від 15.02.1995 року «Порядку провадження діяльності, пов`язаної з обігом наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів, та контролю за їх обігом», затвердженого постановою КМУ № 589 від 03.06.2009, придбав та зберігав, з метою подальшого збуту.
Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у незаконному придбанні та зберіганні особливо небезпечної психотропної речовини, з метою збуту, тобто у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання слідчого, вважаючи мету і підстави застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обґрунтованими та такими, що дають право слідчому судді на застосування найбільш суворого заходу, посилаючись на ризики, визначені п.п.1, 5 ч.1 ст. 177 КПК України - переховування підозрюваним від органу досудового розслідування та/або суду та вчинення іншого кримінального правопорушення. Вважаючи, що тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному, може вплинути на його процесуальну поведінку, й оскільки він не працевлаштований, обрав шлях незаконного джерала доходу від розповсюдження наркотичних засобів, може прожовжити злочинну діяльність, вчинити інший злочин.

Підозрюваний та його захисник просили застосувати більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний із триманням під вартою, водночас підозрюваний визнав вину у вчиненні злочину, у якому підозрюється, щиро розкаявся. Вважаючи, що підстав для застосування найсуворішого запобіжного заходу - тримання під вартою немає, матиме добросовісну процесуальну поведінку.
Вивчивши клопотання слідчого та матеріали, додані до клопотання, з`ясувавши думку осіб, що приймали участь у розгляді клопотання слідчого, зокрема, міркування прокурора та слідчого щодо доведеності наданими слідчому судді доказами обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК України, думку підозрюваного, проаналізувавши надані стороною обвинувачення доказів підозри, у їх сукупності з наданим до клопотання обґрунтуванням, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Камбел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 30 серпня 1990 року, «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, вимога розумності підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування.
Як вбачається з матеріалів клопотання ОСОБА_4 06 липня 2021 року затримано за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Наявність підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, обґрунтовується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:
-рапортом від 06 липня 2021 року ДОП Дарницького УП ГУ НП в м. Києві ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_7 ;

-протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 06 липня 2021 року, складеного слідчим СВ Дарницького УП ГУ НП у м. Києві лейтенантом поліції ОСОБА_8 ;

-протоколом допиту підозрюваного від 06 липня 2021 року складеного слідчим СВ Дарницького УП ГУ НП у м. Києві ст. лейтенантом поліції ОСОБА_9 ;

-висновком експерта №СЕ-19/111-21/32246-НЗПРАП від 07.07.2021 року;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 06.07.2021 року;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 06.07.2021 року;

-протоколом огляду мобільного телефону від 06.07.2021 року, згідно з яким вбачається факт здійснення закладок з психотропною речовиною та надіслання відповідних повідомлень із конкретним місцезнаходженням наркотичного засобу;

-іншими матеріали кримінального провадження у їх сукупності, а також визнанням вини підозрюваним.
07 липня 2021 року ОСОБА_4 в рамках кримінального провадження
№ 20001994 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.
Так, ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченогоч. 2 ст. 307 КК України, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до десяти років, що згідно ст. 12 КК України, є тяжким злочином.
Наявність обґрунтованої підозри та наявність ризиків, передбачених п.п.1, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, надають підстави для обрання запобіжного заходу відносно такого підозрюваного, оскільки існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який, не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи,
Відповідно до сформованої Європейським судом з прав людини практики, що є частиною національного законодавства України відповідно до Закону України «Про виконання рішень і застосування практики Європейського суду з прав людини», тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який, не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи, закріплений статтею 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод. Застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції» (Letellier v France), 12369/86, 26 червня 1991 року).
Практика ЄСПЛ не вимагає, щоб на момент обрання запобіжного заходу у органу досудового розслідування були чіткі докази винуватості особи, яку повідомлено про підозру.
При цьому слідчий суддя враховує те, що відповідно до ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Вичерпний перелік підстав застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначено у ч. 2 ст. 183 КПК України та розширеному тлумаченню не підлягає.
Відповідно до положень ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання, розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа та інші.
Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, а також ризиків, дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, що зазначені в п.п.1, 5 ч. 1 цієї статті, що є підставою для застосування до нього запобіжного заходу.
Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування та суду й розуміння наслідків покарання може вплинути на зміну його процесуальної поведінки.
Відповідно до частини 1 статті 194 Кримінального процесуального кодексу України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Зазначені обставини у їх сукупності дають обґрунтовані підстави вважати, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, а також вчинити інше кримінального правопорушення, адже існує ризик того, що підозрюваний, будучи на волі, продовжить свою злочинну діяльність, оскільки відповідно до зібраних доказів, він не збирався завершувати свою злочинну діяльність у сфері незаконного обігу наркотичних засобів.

Підстави, які б свідчили про неможливість утримання підозрюваного в установах попереднього ув`язнення за станом здоров`я відсутні.

З урахування сукупності викладених обставин, даних про особу підозрюваного, злочину, який ним вчинений, в силу характеру вчиненого діяння та одночасної потереби у проведенні слідчих (розшукових) дій, спрямованих на встановлення всіх обставин кримінального правопорушення, для забезпечення належного виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, слідчий суддя приходить до висновку про те, що прокурор довів дійсні підстави для застосування найсуворішого запобіжного заходу, а саме - тримання під вартою, й слідчий суддя вважає, що лише такий запобіжний захід забезпечить належну процесуальну поведінку вказаного підозрюваного з урахуванням обставин правопорушення та його особи, адже підозрюваний не працевлаштований, свідомо обрав для себе єдине джерело доходу - незаконне розповсюдження наркотичних засобів, за що отримував дохід від такої незаконної діяльності, що ним визнається, вплив його незаконної діяльності на невизначене коло осіб, які отримували наркотичні засоби та негативні наслідки від такої незаконної діяльності на суспільство, високі ризики настання летальних наслідків, що у всьому світі вважається суспільно небезпечним, зважаючи на вчинений ним злочин, усвідомлення наслдіків покарання, може вплинути на його процесуальну поведінку - переховування від органів досудового розслудування та суду, вчинення іншого злочину - продовження злочинної діяльності, що є підствою для застосування найсуворішого запобіжного заходу - тримання під вартою з правом внесення застави.
Вродночас, слідчий суддя не погоджується із позицією прокурора про пропонований максимальний розмір застави, зважаючи на особу підозрюваного та його майновий стан, вік, те, що він раніше не судимий, оскільки слідчим суддею встановлено, що він у неповнолітньому віці мав опікунів (баба та дід), не мав батьківської опіки, й вважає за необхідне визначити мінімальний розмір застави - двадцять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.

Розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;(п.2 ч.5 ст. 182 КПК України).

З урахуванням ч.1, п.2 ч.5 ст. 182 КПК України, з урахуванням особи підозрюваного, його ролі у вчиненні злдочину, його майнового стану та процесуальної поведінки, визначити розмір застави у розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 45 400 грн. 00 коп. (2 270 грн. х 20 = 45 400 грн. 00 коп.), яка буде достатньою для виконання покладених на нього обов`язків.

Норма статті 194 КПК України передбачає необхідність визначення обов`язків, з передбачених цією статтею, які будуть покладені на підозрюваного.

Вирішуючи у відповідності до положень ст.ст. 206, 207, 211 КПК України усну заяву захисника ОСОБА_5 , подану на підставі ст.ст. 206, 211 КПК України щодо ознак незаконного тримання під вартою підозрюваного, слідчий суддя, встановивши підстви для подання даного клопотання слідчим, підству затримання такого підозрюваного, час його затримання, строк, який він перебуває під вартою, вважає її необгрунтованою й такою, що не підлягає задоволенню.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 132, 176, 177, 178, 183, 182, 186, 193, 194, 196, 197, 205, 309 КПК України, -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , за матеріалами кримінального провадження№ 0001994 відомості про яке внесено до ЄРДР від 06 липня 2021 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт Ріпки Чернігівської області, українця, громадянина України, не працюючого, не одруженого, на обліках у лікарів нарколога та психіатра не перебуваючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого - задовольнити.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 60 (шістдесят) днів із визначенням розміру застави (правом внесення застави) в сумі 45 400 (сорок п"ять тисяч чотириста) грн. 00 (нуль) коп

Застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.

Застава може бути внесена як самим підозрюваним, обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем). Заставодавцем не може бути юридична особа державної або комунальної власності або така, що фінансується з місцевого, державного бюджету, бюджету Автономної Республіки Крим, або у статутному капіталі якої є частка державної, комунальної власності, або яка належить суб`єкту господарювання, що є у державній або комунальній власносності.

У випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу, підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки:

-прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора або суду, а також виконувати наступні обов`язки терміном 60 (шістдесят) днів:

-не відлучатись із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, без поважних причин не повідомив про причину своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Строк дії ухвали слідчого судді становить 60 (шістдесят днів) і обчислюється з часу затримання, тобто з 06 липня 2021 року 16 години 35 хвилин.

Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою припиняє свою дію 04 вересня 2021 року о 16 години 35 хвилин.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ: