Провадження № 1-кс/686/5463/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 травня 2021 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого в ОВС ВРЗЗС СУ ГУНП в Хмельницькій області майора поліції ОСОБА_4 , погодженого з прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Одеси, Одеської області, українця, громадянина України, зареєстрованого та жителя АДРЕСА_1 , не працюючого, неодруженого, на утриманні осіб не має, раніше не судимого,

у кримінальному провадженні № 0000205,

ВСТАНОВИВ:

16.05.2021 року старший слідчий в ОВС ВРЗЗС СУ ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області з клопотанням, погодженим з прокурором відділу Хмельницької обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, посилаючись на те, що існують передбачені ст.177 КПК України ризики: переховування від органів досудового розслідування та/або суду ; незаконного впливу на потерпілих та/або свідків, іншого підозрюваного у цьому ж кримінальному провадженні, вчинення іншого кримінального правопорушення, знищення, приховання речових доказів у вказаному кримінальному провадженні та вчинення інших злочинів.

В судовому засіданні слідчий і прокурор наполягали на задоволенні клопотання.

Підозрюваний і його захисник заперечують проти задоволення клопотання, вважають підозру необґрунтованою, а зазначені стороною обвинувачення ризики не доведеними.

Підозрюваний ОСОБА_6 крім цього заперечив причетність до вчинення кримінального правопорушення та обставини, викладені у клопотанні слідчого.

Вилучені під час затримання у нього грошові кошти вважає особистими, оскільки напередодні взяв онлайн-кредит у розмірі 70000 грн. для купівлі транспортного засобу у м.Вінниці з метою подальшого його відчуження в м.Одесі та отримання прибутку.

Заслухавши учасників провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов такого висновку.

Слідчий суддя установив, що 14.05.2021 року в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за № 0000205, зареєстровано дане кримінальне правопорушення з правовою кваліфікацією за ч.4 ст.185 КК України (крадіжка, вчинена у великих розмірах).

14.05.2021 року ОСОБА_6 затримано в порядку ст.208 КПК України.

15.05.2021 року ОСОБА_6 письмово повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України (крадіжка, вчинена у великих розмірах), а саме про те, що 14.05.2021 р. в період часу з 07 год. 00 хв. до 17 год. 00 хв., більш точного часу наразі слідством не встановлено, ОСОБА_7 разом з ОСОБА_6 зайшли на територію будинку АДРЕСА_2 .

Перебуваючи в середині вказаного будинку, останні підійшли до квартири АДРЕСА_3 , в якій проживають ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , а далі будучи впевненим в тому, що в приміщенні квартири нікого немає, шляхом підбору ключа до вхідних дверей квартири, проникли до її середини.

Після цього, ОСОБА_7 разом з ОСОБА_6 перебуваючи у вказаній квартирі, шляхом вільного доступу, умисно, таємно, керуючись корисливим мотивом викрали грошові кошти в сумі 800 грн та 11200 доларів США, що станом на 14.05.2021 за офіційним курсом НБУ становить 309425 грн 76 коп, банківську карту ПАТ КБ «Приват Банк» № НОМЕР_1 , ключі від автомобіля ЗАЗ «Славута», а також золоті вироби:

- золотий хрестик заявленою вагою 1,5 гр., заявленою вартістю 1000 грн. за 1 гр., загальною заявленою вартістю 1500 грн.;

- золоту монету заявленою вагою 10 гр., заявленою вартістю 1000 грн. за 1 гр., загальною заявленою вартістю 10000 грн.

Після чого, 14.05.2021 в період часу з 07 год. 00 хв до 17 год 00 хв., більш точного часу на наразі слідством не встановлено, ОСОБА_7 разом з ОСОБА_6 покинули приміщення квартири АДРЕСА_4 та попрямували у невідомому напрямку.

В подальшому, 14.05.2021 о 19 год. 00 хв. ОСОБА_7 разом з ОСОБА_6 були затримані по АДРЕСА_5 .

За версією органу досудового розслідування, своїми умисними діями, ОСОБА_6 за попередньою змовою з ОСОБА_7 , спричинили потерпілим ОСОБА_8 та ОСОБА_9 майнову шкоду на загальну суму 321 725 грн. 76 коп, який в двісті п`ятдесят разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян на момент вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч.1 ст. 196 КПК України в ухвалі про застосування запобіжного заходу суд зазначає відомості про: 1) кримінальне правопорушення (його суть і правову кваліфікацію із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність), у якому обвинувачується особа; 2) обставини, які свідчать про існування ризиків, передбачених статтею 177 КПК; 3) обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 КПК; 4) посилання на докази, які обґрунтовують ці обставини; 5) запобіжний захід, який застосовується.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (частина 1 статті 194 КПК).

Не вирішуючи питання про доведеність вини ОСОБА_6 на цій стадії кримінального провадження, виходячи лише з фактичних обставин, які містяться в поданих слідчому судді матеріалах та матеріалах кримінального провадження № 0000205 з урахуванням позиції його сторін, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав стверджувати про причетність ОСОБА_6 до кримінального правопорушення за викладених у клопотанні обставин та обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Підозра ОСОБА_6 у вчиненні ним інкримінованого кримінального правопорушення є обґрунтованою, адже на її підтвердження надано: протокол усної заяви про вчинення злочину від 14.05.2021 р.; протокол допиту потерпілого ОСОБА_8 від 15.05.2021 р.; протокол допиту потерпілої ОСОБА_9 від 15.05.2021 р.; протокол огляду місця події; протокол затримання та особистого обшуку ОСОБА_7 від 14.05.2021 р.; протоколом затримання та особистого обшуку ОСОБА_6 від 14.05.2021 р.

Слідчий суддя зазначає, що повідомлена ОСОБА_6 підозра станом на час розгляду цього клопотання, повністю відповідає вимогам Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості», відображеним зокрема у п. 175 рішення від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», згідно якої термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32, Series A, N 182).

Наявні в матеріалах провадження докази є достатніми для висновку, що підозра не є вочевидь необґрунтованою та відповідає стандарту переконання «обґрунтована підозра» тією мірою, щоб виправдати подальше розслідування.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК).

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення небезпідставної можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.

При цьому чинний кримінальний процесуальний закон не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Слідчий суддя вважає, що під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Під час досудового розслідування встановлено наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, за яке передбачена кримінальна відповідальність у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми, а тому, зважаючи на покарання, яке загрожує йому у випадку визнання його винуватим, співставляючи можливі негативні для нього наслідки у вигляді засудження до покарання у виді позбавлення волі, слідчий суддя вважає, що ризик переховування від органів досудового розслідування та суду є достатньо високим.

Слідчий суддя вважає обґрунтованими твердження у клопотанні слідчого та наголошення у судовому засіданні про те, що підозрюваний ОСОБА_6 може впливати на свідків, потерпілих та іншого підозрюваного у кримінальному провадженні.

Кримінальне провадження перебуває на початковій стадії, досудове розслідування триває, не встановлено та не відшукано всі докази, не допитано осіб, яким відомі або можуть бути відомі обставини, що підлягають доказуванню під час кримінального провадження.

Тому з метою нівелювання такого ризику, застосування до підозрюваного запобіжного заходу вбачається обґрунтованим.

Слідчий суддя вважає, що при встановленні наявності ризику впливу на свідків також слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Слідчий суддя також вважає обґрунтованими посилання слідчого щодо існування ризику того, що підозрюваний ОСОБА_6 , будучи обізнаним про обставини кримінального правопорушення, яке йому інкримінується, матиме реальну можливість вчиняти дії спрямовані на знищення, приховання або спотворення речей чи документів, що мають важливе значення для досудового розслідування та відомості, які у них містяться, можуть бути доказами під час судового розгляду.

Підозрюваний ОСОБА_6 , який обізнаний про коло осіб, котрим відомо або може бути відомо згадані обставини, зможе шляхом умовлянь, чиненням тиску та/або будь-яким іншим чином вплинути на цих осіб з метою серед іншого зміни показань про обставини провадження, як на стадії досудового розслідування, так і під час судового розгляду.

Зважаючи на те, що ОСОБА_6 відома адреса потерпілого у м. Хмельницькому, з помешкання якого за версією слідства було викрадене майно ним спільно з ОСОБА_7 , існування ризику впливу на свідків і потерпілих слідчий суддя вважає доведеним.

Отже, зважаючи на встановлені у судовому засіданні обставини, існують ризики переховування від органу досудового розслідування та/або суду,знищення, схову речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні.

Разом із тим, посилання слідчого і прокурора на причетність ОСОБА_6 до вчинення інши кримінальних правопорушень у якості підстави для задоволення клопотання не може бути взяте до уваги, оскільки зазначення цих обставин виходить за межі пред`явленої ОСОБА_6 підозри.

Щодо ризику вчинення іншого кримінального правопорушення, слідчий суддя зазначає, що такий ризик не може бути виключеним, не зважаючи на те, що ОСОБА_6 раніше не судимий, оскільки спосіб вчинення кримінального правопорушення, його характер, особи,які спільно з ОСОБА_6 перевіряються на причетність до вчинення кримінального правопорушення, корисливий мотив вказують на те, що отримання засобів для існування підозрюваний може здійснити у протиправний спосіб.

При обранні запобіжного заходу враховуються всі обставини, визначені в ст. 178 КПК України, в тому числі вагомість наявних доказів про причетність підозрюваного до вчинення кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 у разі визнання його винуватим, соціальні зв`язки підозрюваного, вік, майновий та сімейний стан.

Слідчий суддя враховує, що підозрюваний неодружений, не має підтвердженого офіційного та/або місця роботи, осіб на утриманні, має постійне місце проживання в м.Одесі, проте на території Хмельницької області не має осіб, з якими підтримує родинні чи інші соціальні зв`язки, раніше не судимий.

Разом із тим слідчий суддя зауважує, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину проти власності, розмір шкоди від якого становить більше 250 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Варто зауважити, що Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» зазначив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

При цьому слідчий суддя бере до уваги і сталу практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права підозрюваного, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Отже, наявність у ОСОБА_6 постійного місця проживання не є визначальним і таким, що б давало можливість слідчому судді обрати запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі.

Доводи захисника ОСОБА_5 про те, що стороною обвинувачення не спростовані твердження сторони захисту про стійкість соціальних зв`язків підозрюваного та можливість у зв`язку із цим застосувати більш м`який запобіжний захід слідчий суддя за наведених обставин з у рахуванням принципу змагальності, відхиляє.

Твердження ОСОБА_6 про те, що при затриманні у нього знайшли його особисті кошти, а не частину коштів,які є предметом вчинення кримінального правопорушення, жодним чином не підтверджені, а тому не можуть бути взяті до уваги у якості можливості для застосування альтернативного, більш м`якого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту чи особистого зобов`язання.

Аргументи захисника стосовно необхідності догляду за матір`ю не зменшують встановлених ризиків та не підтверджують здійснення такого догляду ОСОБА_6 у тому числі до часу настання обставин, з якими органом досудового розслідування пов`язується кримінально карана поведінка підозрюваного.

А тому, у якості обґрунтування можливості, іншими, більш м`якими запобіжними заходами запобігти встановленим ризикам, слідчим суддею до уваги не беруться.

Слідчий суддя також враховує те, що стороною захисту не надано будь-яких підтверджуючих документів про стан здоров`я підозрюваного, який перешкоджав би можливості утримувати ОСОБА_6 в слідчому ізоляторі.

З огляду на викладене,слідчий суддя приходить до висновку, що стороною обвинувачення доведено, що запобіжний захід лише у вигляді тримання під вартою може забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного і виконання ним процесуальних обов`язків.

Потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного, про який йдеться у клопотанні слідчого.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу.

Враховуючи обставини та тяжкість злочину, суспільної небезпеки кримінального правопорушення у якому підозрюється ОСОБА_6 ,слідчий суддя вважає за необхідне визначити заставу у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить (з урахуванням одного прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який становить 2270 грн.) 181600 грн., оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, з урахуванням ризиків, визначених ст. 177 КПК України.

При цьому слідчий суддя враховує те, що підозрюваний не працює, проте підозрюється у здійсненні кримінально караної діяльності, пов`язаної викраденням чужого майна. А тому саме такий розмір застави не буде непомірним.

Строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_6 слід встановити в межах строку досудового розслідування, з моменту його затримання 15.05.2021.

Керуючись ст.ст.177, 178, 183, 196, 197 КПК України, слідчий суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк по 12 липня 2021 року включно.

Визначити заставу в розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 181600 грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою у строк дії ухвали і в разі внесення якої, покласти на підозрюваного ОСОБА_6 такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або роботи;

- утриматись від спілкування з підозрюваним ОСОБА_7 , свідками, потерпілими не інакше як в присутності слідчого, прокурора, судді;

- здати на зберігання відповідному органу свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд за межі України.

У разі невиконання даних обов`язків, застава звертається в доход держави.

Ухвала діє по 12 липня 2021 року включно.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя