Справа № 296/2236/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
17 березня 2021 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Житомирі клопотання адвоката ОСОБА_3 , що діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000008, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12.01.2021 року,-
ВСТАНОВИВ:
Адвокат ОСОБА_3 , що діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді з клопотанням та просить частково скасувати арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира від 13.01.2021 у справі №296/184/21.
В обґрунтування клопотання зазначає, що 13.01.2021 року ухвалою слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомир по справі № 296/184/21 було накладено арешт на дерев`яні колоди в кількості 64 штуки породи "Сосна", які були завантажені на автомобіль "ЗИЛ-131".

Автомобіль "ЗИЛ-131" з причіпом, д.н.з. НОМЕР_1 , який завантажений лісопродукцією, а саме дерев`яними колодами в кількості 64 штуки породи "Сосна", перебуває на території ДП "Олевський лісгосп АПК" Житомирського обласного комунального агролісогосподарського підприємства "Житомироблагроліс", однак, не переданий на відповідальне зберігання, що призвело до зникнення трьох дерев`яних колод.

У кримінальному провадженні проведені всі необхідні судово-криміналістичні експертизи, завершено досудове розслідування та розпочато виконання вимог ст.290 КПК України, тому вважає, що потреба в арешті майна відпала.

У судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 , що діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 , вимоги клопотання підтримав з викладених у ньому підстав і пояснив, що підстави для подальшого арешту майна відсутні. Після оголошеної перерви не з`явився, згідно поданої заяви просить розглянути справу у його відсутність.

Слідчий ОСОБА_5 у судове засідання не з`явився, згідно поданої заяви просить розглянути справу у його відсутність. Зазначає, що колоди деревини породи "Сосна" потребують подальшого зберігання в правоохоронних органах для забезпечення процесу доказування в суді та у зв`язку з можливою потребою в проведенні додаткових експертиз, у тому числі враховуючи, що від адвоката ОСОБА_3 вже надходило клопотання про проведення додатково транспортно-трасологічної експертизи.

Заслухавши пояснення адвоката, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Встановлено, що відділом розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП в Житомирській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000008 від 12.01.2021 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України.
13.01.2021 року ухвалою слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомир по справі № 296/184/21 накладено арешт на дерев`яні колоди в кількості 64 штуки породи "Сосна", які були завантажені на автомобіль "ЗИЛ-131".

Відповідно до положень ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Відповідно до п.1 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 03.06.2016 №5 "Про судову практику в справах про зняття арешту з майна" за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статями 174, 539 КПК України, до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.

Отже, арешт майна має бути скасованим, якщо відпали підстави його застосування, або арешт було накладено необґрунтовано.
Водночас, відповідно до положень ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч.1 ст.173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом 2 ч.1 ст.170 КПК України.

Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених п. п.3, 4 ч.2 ст.170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п.2 ч.2 ст.170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п.4 ч.2 ст.170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
В ухвалі Корольовського районного суду м. Житомира від 13.01.2021 про накладення арешту зазначено, що майно є речовим доказом у кримінальному провадженні.
При цьому слідчий суддя виходив з того, що на час розгляду клопотання про арешт майна потреби органу досудового розслідування виправдовували таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження, а сукупність отриманих судом даних відповідно до ст.170 КПК України була достатньою для застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як накладення арешту на майно.
Як вбачається з матеріалів клопотання та долучених до нього документів, вони не містять доказів того, що на даній стадії розслідування обраний захід забезпечення втратив свою актуальність та які б спростували висновки, викладені в ухвалі Корольовського районного суду м. Житомира від 13.01.2021 року.
Крім того, обставини, якими обґрунтовувався арешт, не перестали існувати, а необхідність у подальшому продовженні такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна не відпала.
Таким чином, відсутні підстави вважати, що на даний час відпала необхідність у накладенні арешту на зазначене майно, у зв`язку з чим клопотання адвоката ОСОБА_3 , що діє в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000008, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12.01.2021 року, задоволенню не підлягає.
Керуючись ст.ст.131, 174, 309, 376, 532 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:
У задоволенні клопотання про скасування арешту відмовити.
Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1