СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/6620/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
12 серпня 2021 року м. Київ

слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ;
при секретарі ОСОБА_2 ;
за участю прокурора ОСОБА_3 ;
захисника ОСОБА_4 ;
підозрюваного ОСОБА_5 ;
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання слідчого слідчого відділу Святошинського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0001991 від 04.08.2021 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, із середньо-спеціальною освітою, офіційно не працюючого, не одруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України,-

ВСТАНОВИВ:
До Святошинського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого слідчого відділу Святошинського УП ГУНП у м. Києві погоджене прокурором ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0001991 від 04.08.2021 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Клопотання обґрунтовано тим, що слідчим відділом Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001991 від 04.08.2021, у якому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру за вчинення ним злочину, передбаченого ч.2 ст.289 КК України.
За версією органу досудового розслідування, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 04.07.2021, приблизно о 20 годині 10 хвилин, перебуваючи за адресою: м. Київ, пр. А. Палладіна, 19, незаконно заволодів транспортним засобом, а саме автомобілем зеленого кольору марки «Opel» моделі «Omega», реєстраційний номер НОМЕР_1 , чим завдав ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 матеріальну шкоду.

Так, прокурор зазначає, що 04.07.2020, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , маючи прямий умисел, спрямований на власне незаконне збагачення, шляхом незаконного заволодіння транспортним засобом прибув за адресою: АДРЕСА_2 , де виявив припаркований автомобіль зеленого кольору марки «Opel» моделі «Omega», реєстраційний номер НОМЕР_1 , яким і вирішив незаконно заволодіти.

Реалізуючи свій злочинний умисел направлений на незаконне заволодіння транспортним засобом, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 04.07.2021, перебуваючи за адресою: м. Київ, пр. А. Палладіна, 19, переслідуючи корисливий мотив та мету незаконно збагатитись, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх діянь, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, підійшов до автомобіля зеленого кольору марки «Opel» моделі «Omega», реєстраційний номер НОМЕР_1 та достовірно знаючи, що двері в салон автомобіля не зачиняються, проник в салон даного автомобіля через вказані двері. Після цього, не маючи ключів від замка запалювання вказаного автомобіля ОСОБА_5 попросив свого знайомого ОСОБА_8 допомогти відбуксирувати нібито належний йому автомобіля з метою подальшого його ремонту. В свою чергу, ОСОБА_8 , не маючи можливості самостійно допомогти ОСОБА_5 в буксируванні автомобіля звернувся до ОСОБА_9 , який не усвідомлюючи злочинних умислів ОСОБА_5 та вважаючи, що автомобіль дійсно належить останньому погодився допомогти та того ж приблизно о 20 годині 10 хвилин разом із своїм батьком ОСОБА_10 та ОСОБА_8 на автомобілі марки «Volkswagen» моделі «Caravelle», реєстраційний номер НОМЕР_2 прибули за адресою: АДРЕСА_2 , де приєднали трос для буксирування до автомобіля зеленого кольору марки «Opel» моделі «Omega», реєстраційний номер НОМЕР_1 , в середині якого за кермом знаходився ОСОБА_5 , та відтягнули даний автомобіль на місце вказане останнім, а саме за адресою: АДРЕСА_3 .

В подальшому, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 28.07.2021р., перебуваючи за адресою: м. Київ, пров. Приладний, 6 викликав автомобіль (евакуатор) та відвіз на вказаному автомобілі автомобіль зеленого кольору марки «Opel» моделі «Omega», реєстраційний номер НОМЕР_1 до пункту розукомплектування автомобілів, розташованому за адресою: АДРЕСА_4 , де продав даний автомобіль за грошові кошти в сумі 600 доларів США, якими в подальшому розпорядився на власний розсуд.

У вчиненні даного злочину обґрунтовано повідомлено про підозру ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Києва, українцю, громадянину України, з середньою-спеціальною освітою, офіційно не працюючому, не одруженому, зареєстрованому та проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимому якому повідомлено про підозру за вчинення ним злочину, передбаченого ч.2 ст.289 КК України.

Обґрунтованість повідомленої підозри ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повністю підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами, а саме:

- протоколами огляду місця події від 03.08.2021, 04.08.2021 та 05.08.2021;

- показаннями свідків;

- протоколом проведення слідчого експерименту;

- протоколами пред`явлення особи для впізнання за фотознімками;

- іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Беручи до уваги викладене та враховуючи те, що підозрюваний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, ніде не навчається та не працює, не має міцних соціальних зав`язків, може переховуватись від органів досудового розслідування, може впливати на свідків даного кримінального провадження, оскільки деякі із них є його товаришами (знайомими), а також враховуючи те, що менш суворі запобіжні заходи не достатні для запобігання вищевказаним ризикам прокурор просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав з мотивів викладених у ньому.
Підозрюваний та його захисник заперечували проти клопотання та просили застосувати запобіжний захід не пов`язаний із триманням під вартою, посилаючись на недоведеність прокурором перелічених у клопотанні ризиків.
Слідчий суддя, вислухавши прокурора, захисника та підозрюваного, дослідивши додані до клопотання документи, дійшов наступного висновку.
Слідчим відділом Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001991 від 04.08.2021, у якому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру за вчинення ним злочину, передбаченого ч.2 ст.289 КК України.
05.08.2021р. повідомлено про підозру ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України (а.с. 6-7).
У відповідності до положень ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватись від органів досудового розслідування, суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочинну діяльність.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності інші обставини, перелік яких визначено частиною першою статті 177 КПК.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Поняття обґрунтованої підозри та чіткі критерії її оцінки у національному законодавстві не визначені.
Проте, воно висвітлено у практиці Європейського суду з прав людини, що підлягає застосуванню українськими судами. Термін обґрунтована підозра означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (пункт 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України»). Обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства»).
Отже, обґрунтована підозра не передбачає наявності достовірного знання про вчинення особою кримінального правопорушення. Однак, вона повинна бути заснована на об`єктивних фактах, наданих суду стороною обвинувачення.
Цей стандарт переконання є нижчим, ніж стандарт переконання «поза розумним сумнівом», та вимагає меншої ваги доказів, ніж для вирішення судом питання про винуватість чи невинуватість особи на стадії судового розгляду.
Таким чином, слідчому судді необхідно оцінити відповідність підозри цій правовій кваліфікації лише для встановлення її обґрунтованості (тобто, чи є підстави обґрунтовано вважати, що ОСОБА_5 міг вчинити саме цей злочин). При цьому, остаточна оцінка та кваліфікація здійснюється судом під час розгляду справи по суті.
В цьому кримінальному провадженні йдеться про можливе вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.
Описана у клопотанні фабула у сукупності з наданими прокурором поясненнями та представленими матеріалами кримінального провадження дає слідчому судді можливість дійти висновку про наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.
Наявність обгрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 вказаних кримінальних правопорушень підтверджується наданими строною обвинувачення документованими даними, зокрема:
- протоколами огляду місця події від 03.08.2021, 04.08.2021 та 05.08.2021 (а.с. 10-11; 12-13; 14-15);

- показаннями потерпілого (а.с. 20-21)

- показаннями свідків (а.с. 22-23; 24-26; 27-29; 30-31; 32-33);

- протоколом проведення слідчого експерименту (а.с. 37-38);

- протоколами пред`явлення особи для впізнання за фотознімками (а.с. 35,36);

З урахуванням досліджених документів, слідчий суддя приходить до переконання, що наразі є достатньо обставин, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_5 вказаного кримінального правопорушення.
Слід зауважити, що на цьому етапі провадження слідчий суддя не вирішує ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі оцінки сукупності отриманих відомостей лише визначає, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою (за стандартом «обґрунтованої підозри») для застосування щодо нього запобіжного заходу.
Запобіжні заходи застосовуються з метою досягнення дієвості кримінального провадження. Їх дія носить превентивний (попереджувальний) характер реалізації особами дій, направлених на перешкоджання здійсненню правосуддя у справі.
Стаття 177 КПК визначає перелік ризиків, задля запобігання реалізації яких застосовується запобіжний захід. Ризики вважаються наявними за умови встановлення слідчим суддею, судом обґрунтованої ймовірності реалізації підозрюваним таких дій. Чинне законодавство не вимагає підтвердження того, що особа обов`язково здійснюватиме такі дії. Однак слідчому судді необхідно встановити, чи підозрюваний наразі має об`єктивну можливість їх реалізації в майбутньому.
Слідчий суддя вважає, що ризик переховування від органу досудового розслідування та суду є реальним з огляду на тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , суворістю можливого покарання, пов`язаними із цим негативними для особи наслідками та іншими обставинами.
ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, тобто у вчиненні тяжкого злочину, санкція якого передбачає покарання у виді позбавленням волі на строк від п`яти до восьми років.
Очікування можливого суворого покарання має значення під час оцінки ризику переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Зазначена обставина на перших етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. При цьому, ризик втечі повинен оцінюватися й у світлі інших факторів, а тому слідчий суддя, вирішуючи питання щодо застосування запобіжного заходу, враховує тяжкість злочину, в якому підозрюється ОСОБА_5 у сукупності з іншими обставинами.
Щодо обґрунтованості ризику виливу на свідків та інших учасників кримінального провадження слідчий суддя приходить до таких висновків.
Кримінально-процесуальний кодекс України встановлює наступну процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме, спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акта до суду на стадії судового розгляду усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч. 4 ст. 95 КПК).
Таким чином, такий ризик як вплив на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.
На даний момент, підозрюваному стали відомі матеріали кримінального провадження, зокрема, протоколи допиту свідків а тому, він знатиме як їх дані, так і зміст наданих ними свідчень. Крім того є коло осіб, які з достатньою вірогідністю будуть допитуватися в якості свідків надалі, щодо яких, у свою чергу, підозрюваний з метою уникнення кримінальної відповідальності може вживати заходів для спотворення змісту та обсягу показань.
Також наявний ризик вчинення підозрюваним інших кримінальних правопорушень, оскільки з матеріалів клопотання вбачається та в судовому засіданні встановлено, що в даний час в суді розглядається справа відносно ОСОБА_5 за ст.ст. 190 ч. 1, 185 ч. 2 КК України (а.с. 40зв.).
Таким чином, враховуючи викладене, приймаючи до уваги особу підозрюваного, який раніше не судимий, має постійне місце реєстрації та проживання, нігде не працює і не навчається, а також тяжкість інкримінованого йому кримінального правопорушення, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання слідчого та обрання відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та вважає за доцільне застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.
Застосовуючи такий вид міри запобіжного заходу слідчий суддя виходить з необхідності уникнення ризиків, визначених ст. 177 КПК України щодо можливості підозрюваного переховуватись від органів досудового розслідування та суду, вчиняти інші кримінальні правопорушення, незаконно впливати на потерпілого та свідків та зі ступеню тяжкості інкримінованого йому кримінального правопорушення.
У відповідності до вимог ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.
Тому слідчий суддя вважає необхідним покласти на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись вимогами ст. ст. 40, 131, 132, 176-178, 181, 183, 184, 309, 369, 372, 395 КПК України, ст. ст. 5,6 Конвенції "Про захист прав та основоположних свобод"-

ПОСТАНОВИВ:
У задоволенні клопотання слідчого слідчого відділу Святошинського УП ГУНП у м. Києві погоджене прокурором ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0001991 від 04.08.2021 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - відмовити.
Застосувати стосовно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 такі зобов?язання:
1) прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;
2) не відлучатись із місця проживання, а саме: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора, суду.
3) повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання та адреси.
4) здати на зберігання до відповідного органу державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України.
Контроль за виконанням ухвали покласти на начальника Святошинського управління поліції Головного управління національної поліції у місті Києві (03115, м. Київ, пр-т. Перемоги, 109).
Працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтись в його житло, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на підозрюваного зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.
Ухвала слідчого судді діє 60 днів до 10 жовтня 2021 року включно та підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Повний текст ухвали оголошено 13.08.2021 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1