Справа № 629/1879/21
Провадження № 1-кс/629/368/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 квітня 2021 року слідчий суддя Лозівського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши клопотання старшого слідчого Лозівського РВП ГУНП в Харківській області майор поліції ОСОБА_6 по кримінальному провадженню №0000088 від 12.04.2021 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Синельниково, Дніпропетровської області, громадянина України, без освіти, не одруженого, не працюючого, не військовозобов`язаного, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , зі слів раніше судимого у 2018 році за ст.185 ч.3 КК України та звільненого в 2020 році за відбуттям строку покарання,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.185 ч.3 КК України, -
встановив:

Старший слідчий СВ Лозівського РВП ГУНП в Харківській області майор поліції ОСОБА_6 14.04.2021 звернулася до суду з клопотанням, погодженим прокурором Лозівської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення застави до ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.185 ч.3 КК України.
Підставами для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_4 слідчий вказує, що 12.04.2021, приблизно о 09-00 год., ОСОБА_7 , разом з ОСОБА_4 та ОСОБА_8 перебували поблизу будинку АДРЕСА_3 , яке належить ОСОБА_9 , де ОСОБА_7 запропонував ОСОБА_4 та ОСОБА_8 вчинити крадіжку майна з приміщення вказаного будинку, на що останні погодилися, вступивши таким чином у злочинну змову.

Реалізуючи злочинні наміри групи, ОСОБА_4 за попередньою змовою з ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , розподіливши між собою обов`язки, маючи умисел на вчинення крадіжки, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачаючи настання суспільно-небезпечних наслідків у вигляді завдання майнової шкоди потерпілій і бажаючи їх настання, підійшли до будинку АДРЕСА_3 , після чого ОСОБА_7 залишився біля воріт паркану спостерігати за оточенням, і в разі появи сторонніх осіб, повідомити про це спільників. Тим часом ОСОБА_4 разом з ОСОБА_8 , о 09-20 год. через паркан, проникли на територію домоволодіння, після чого ОСОБА_8 залишився біля вхідних дверей до будинку, а ОСОБА_4 , прикладаючи зусилля, натиснув на раму пластикового вікна, відчинивши його таким чином, що дозволило йому через вікно проникнути до кімнати вказаного будинку, та викрасти належний ОСОБА_9 , спортивний годинник марки «G-Shock» моделі «CA-120TR-4AER», вартістю 5000 грн. З місця вчинення злочину зникли, спричинивши потерпілій ОСОБА_9 , майнову шкоду на вказану суму.

Дане кримінальне правопорушення внесене до єдиного реєстру досудових розслідувань 12.04.2021 за №0000088 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.185 ч.3 КК України.

12.04.2021, згідно ст.208 КПК України, ОСОБА_4 був затриманий за підозрою у вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення о 10-30 год., протокол №17/86 та доставлений до Лозівського РВП ГУНП в Харківській області.

За даним фактом 13.04.2021 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.185 ч.3 КК України таємне викрадення чужого майна (крадіжка), поєднана з проникненням у житло, вчинена за попередньою змовою групою осіб.

Вивчивши матеріали справи, допитавши підозрюваного ОСОБА_4 , який свою вину у вчинені кримінального правопорушення визнав повністю, але був проти застосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, запропонованого слідчим та прокурором, просив обрати - домашній арешт, вислухавши думку захисника ОСОБА_5 , яка наполягала на застосуванні до його підзахисного більш м`якого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту за місцем проживання, прокурора, який наполягав на задоволенні клопотання слідчого та обранні підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки останній вчинив умисний тяжкий корисливий злочин, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 6 років, не працює, не одружений, враховуючи встановлені існування ризиків, передбачених п.п.2,3,5 ч.1 ст.177 КПК України: вірогідність знищення або сховання речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, можливість незаконного впливу на свідків та вчинення інших кримінальних правопорушень, а також оцінюючи сукупність обставин, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним тяжкого кримінального правопорушення за попередньою змовою групою осіб, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винним у кримінальному правопорушенні, відсутність тісних соціальних зв`язків та місця роботи, наявність непогашеної судимості за аналогічний корисливий злочин, вважаю, що застосування до ОСОБА_4 більш м`яких запобіжних заходів буде недостатнє для запобігання ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, а тому слідчий суддя задовольняє клопотання слідчого та обирає запобіжний захід ОСОБА_4 у вигляді тримання під вартою.

Слідчий суддя враховує усталену практику Європейського суду з прав людини, зокрема, Рішення «Лабіта проти Італії» від 06.04.2000 року, згідно якого тримання під вартою є виправданим у певному випадку, лише якщо конкретні ознаки розкривають наявність публічного інтересу, інтересу, що переважає, попри презумпцію невинуватості, над повагою до особистої свободи. Так, Національні судові органи повинні розглядати всі обставини, що дають підстави ствердити наявність публічного інтересу, який би виправдав виняток із загальної норми про повагу до свободи людини. Такими ознаками є тяжкість та підвищена суспільна небезпечність інкримінованого обвинуваченому злочину, можливість незаконного впливу на свідків, які допитані слідчим та ще не допитані судом, вчинення іншого злочину.

Крім того, слідчий суддя враховує, що відповідно до правової позиції, викладеної у п.80 рішення Європейського суду з прав людини від 10.02.2011 року у справі «Марченко проти України» при розгляді клопотання про обрання, зміну або продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

Частиною 3 статті 183 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Враховуючи вимоги ст.182 ч.4,5 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави визначається у таких межах щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Слідчий суддя не ігнорує ті аргументи і доводи, які наводяться підозрюваним та захисником, проте в даному конкретному випадку суд приходить до переконання, що ці аргументи не переважають вимог суспільного інтересу, який полягає у встановленні істини в справі, недопущенню перешкоджання цьому, забезпеченні належної процесуальної поведінки підозрюваного і виконанні процесуальних рішень у справі.

При цьому, суд враховує, що підозрюваний не є особою, щодо якої не може бути застосований запобіжний захід у виді тримання під вартою, відповідно до ч.2 ст.183 КПК України.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Керуючись ст.ст.177,182,183,194,369-372,395 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

Клопотання старшого слідчого Лозівського РВП ГУНП в Харківській області майор поліції ОСОБА_6 по кримінальному провадженню №0000088,задовольнити частково.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , по кримінальному провадженню №0000088 від 12.04.2021, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах Державної установи «Харківський слідчий ізолятор».

Строк тримання під вартою визначити до шістдесяти днів, до 10.06.2021.

Визначити суму застави у розмірі 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто в сумі 90800 (дев`яносто тисяч вісімсот) гривень, які необхідно внести на розрахунковий рахунок UA0006674, , банк отримувача ДКС України м.Київ, отримувач ТУ ДСА України у Харківській області, до сплину терміну тримання під вартою.

При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_4 з-під варти звільнити.

У разі внесення застави, відповідно до ст.194 ч.5 КПК України, покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки: 1) прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду за першою вимогою; 2) не відлучатися із населеного пункту, в якому зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; 3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи, 4) носити електронний засіб контролю.

З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави щодо особи, яка не тримається під вартою, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, а також з моменту звільнення підозрюваного, обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваний, обвинувачений, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

В іншій частині клопотання, відмовити.

Копію даної ухвали негайно вручити підозрюваному ОСОБА_4 та його захиснику ОСОБА_5 .

Копію даної ухвали негайно направити начальнику Державної установи «Харківський слідчий ізолятор» для виконання, слідчому та прокурору, для відома.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня оголошення ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1