Справа № 727/1215/21
Провадження № 1-кп/727/193/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

1 квітня 2021 Шевченківський районний суд м.Чернівці в складі:
головуючого судді ОСОБА_1
за участю секретаря: ОСОБА_2
сторін кримінального провадження:
прокурора: ОСОБА_3
захисника : ОСОБА_4
перекладача: ОСОБА_5
обвинуваченого: ОСОБА_6 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Чернівці клопотання прокурора продовження відносно обвинуваченого ОСОБА_6 запобіжного західу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави у кримінальне провадження №727/1215/21, зареєстрованому в ЄРДР за №0000416 від 18.07.2020 року, по обвинуваченню ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.115, ч.1 ст.263 КК України,-
ВСТАНОВИВ:
У судовому засіданні прокурор просила продовжити відносно обвинуваченого ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави. Клопотання обґрунтовувала тим, що наявна обґрунтована підозра у вчиненні обвинуваченим ОСОБА_6 у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, а також наявні ризики, передбачені ст. 177 КПК України. Дія запобіжного заходу відносно обвинуваченого завершується 11.04.2021 року, проте судовий розгляд кримінального провадження до вказаного часу об`єктивно завершити неможливо.
ОСОБА_6 може впливати на потерпілих та свідків. Переховуватися від суду (враховуючи те, що злочин у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_6 є особливо тяжким) що саме по собі є підставою та мотивом для обвинуваченого переховуватися від слідства і суду. Просила продовжити відносно обвинуваченого запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб..
Обвинувачений ОСОБА_6 та захисники ОСОБА_4 заперечували проти заявленого клопотання. Вважають, що оскільки ОСОБА_6 примирився з потерпілими, то ризики того, що він може на них незаконно впливати відпали. Окрім того, звертали увагу суду на стан здоров`я обвинуваченого, зокрема на те, що він страждає на психічні захворювання. Просили відмовити у задоволенні поданого клопотання.
Захисник обвинуваченого ОСОБА_4 заявила клопотання про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт. Клопотання обґрунтовує тим, що ОСОБА_6 не може незаконно впливати на потерпілих у вказаному кримінальному провадженні, адже потерпілі до нього жодних претензій не мають. А заявлені захисником ОСОБА_7 клопотання під час підготовчого судового засідання були передчасними.
Прокурор заперечила проти задоволення клопотання про зміну запобіжного заходу на домашній арешт з міркувань наведених в клопотанні про продовження строків тримання під вартою та додатково зазначила, що з часу заявлення клопотання про зміну запобіжного заходу минуло менше 10 днів.
Заслухавши думку учасників справи, частково дослідивши матеріали кримінального провадження, суд приходить до наступного.
Згідно ч.3 ст. 331 КПК України до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
У відповідності до ст. 199 КПК України, розглядаючи клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою, для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд повинен з`ясувати всі обставини, з якими пов`язана можливість застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та умови, за яких таке продовження можливе та виправдане.
Враховуючи, що відповідно до ч.1 ст.197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів, а 11квітня 2021 року спливає строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_6 , суд, діючи відповідно до вимог ч.1 ст.331 КПК України, вирішує питання доцільності продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченого.
У відповідності до положень ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочинну діяльність.
Як було встановлено судом, ухвалою судді від 11.02.2021 року відносно обвинуваченого ОСОБА_6 було продовжено застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, термін дії запобіжного заходу завершується 11.04.2021 року.
Згідно зі ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, зокрема: переховуватися від органів досудового розслідування або суду; сховати або спотворити будь - яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, інших учасників цього ж кримінального провадження; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується.
Окрім того, статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про запобіжний захід, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України, необхідно враховувати в тому числі й вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим, вік та стан здоров`я обвинуваченого, міцність його соціальних зв`язків, наявність постійного місця роботи, навчання, його репутацію, майновий стан, наявність судимостей, дотримання раніше застосованих запобіжних заходів та інше.
Суд враховує доводи сторони захисту щодо стану здоров`я обвинуваченого, однак зауважує, що надану суду для огляду довідки стосувалися його лікування в 2019 році, в той час як інкриміновані кримінальні правопорушення було вчинено у липні 2020 року.
Вирішуючи питання щодо застосування відносно обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою, суд, враховуючи думку учасників судового провадження, вивчивши матеріали обвинувального акту, враховуючи конкретні обставини справи та особу обвинуваченого, який є іноземцем, особисто знайомий із потерпілими та свідками, приходить до висновку, що відносно обвинуваченого слід застосувати запобіжний захід у виді тримання під вартою, оскільки на даний час наявні ризики, які дають достатні підстави вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України, а саме, переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків, перешкоджати судовому провадженню іншим чином, вчиняти інші кримінальні правопорушення. На даний час застосування інших більш м`яких запобіжних заходів відносно обвинуваченого суд вважає недостатнім.
Суд вважає, що наразі продовжують існувати ризики, передбачені ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України, зокрема можливість переховування від суду, оскільки ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа, вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Зокрема, ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58). Серйозність покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти («Ідалов проти Росії», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»).
Застосовуючи такий вид запобіжного заходу, суд виходить з необхідності уникнення ризиків, визначених ст. 177 КПК України, із ступеня тяжкості інкримінованого кримінального правопорушення, а також приймає до уваги ту обставину, що підстави, за яких судом було обрано обвинуваченому запобіжний захід у виді тримання під вартою, не відпали.
Згідно сформованої практики Європейського суду з прав людини, тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у виді тримання під вартою, необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони прав і інтересів як суспільства, так і потерпілого. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суспільства більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції»).
На підставі наведеного, зважаючи на завдання кримінального провадження, передбаченого ст. 2 КПК України та виходячи з положень ст.ст. 177, 178, 183, 194 КПК України, ст.ст. 5,6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод», а також те, що суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й потерпілої особи, високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів та що метою запобіжного заходу є подальший розгляд справи, який повинен підтвердити або спростувати підозру, яка була підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд вважає, що інший запобіжний захід не забезпечать належної поведінки обвинуваченого під час розгляду справи, а тому приходить до висновку, що відносно обвинуваченого необхідно продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на шістдесят днів.
При цьому, згідно вимог ч.4 ст.183 КПК України, суд не визначає розмір застави у кримінальному провадженні.
Що стосується клопотання захисника ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу на домашній арешт, то слід зазначити, що аналогічне клопотання розглядалося Шевченківським районним судом під час підготовчого судового засідання вказаного кримінального провадження 22 березня 2021 року, тобто з часу розгляду клопотання пройшло менше 30 днів. Клопотання, що надійшло до розгляду в даному судовому засіданні не містить нових обставин, які не розглядалися слідчим суддею, судом, а тому у відповідності до вимог ст.. 205 ч.5 КПК України підлягає залишенню без розгляду.
На підставі наведеного та керуючись ст.ст.5, 7, 177, 183, 197, 331 КПК України, суд, -
УХВАЛИВ:
Продовжити відносно обвинуваченого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів до 31 травня 2021 року .
Клопотанння захисника ОСОБА_4 про зміну ОСОБА_6 запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт залишити без розгляду .
Копію ухвали негайно вручити прокурору, обвинуваченому та начальнику Державної установи "Чернівецький слідчий ізолятор" для відома та виконання.
Ухвала суду бути оскаржена протягом семи днів з дня її проголошення.

Суддя ОСОБА_1