Справа № 442/2517/21
Провадження № 1-кс/442/518/2021
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 квітня 2021 року Слідчий суддя Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ Дрогобицького РВП ГУНП у Львівській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна, -
ВСТАНОВИВ:
Слідчий СВ Дрогобицького РВП ГУНП у Львівській області лейтенант поліції ОСОБА_3 , за погодженням із прокурором Дрогобицької окружної прокуратури ОСОБА_4 , звернувся до суду з клопотанням, в якому просить накласти арешт на: вилучене в ході огляду місця події від 26.03.2021 в приміщенні службового кабінету Дрогобицького РВП ГУНП у Львівській області майно, а саме: одяг: штани джинси синього кольору та куртку чорного кольору, яке належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з позбавленнями права користуватися, розпоряджатися та відчужувати вказане майно.

В обґрунтування клопотання покликається на те, що 26.03.2021 орієнтовно о 18.18 год. в АДРЕСА_1 невстановлена особа грубо порушуючи громадський порядок з мотивів явної неповаги до суспільства, здійснила вибух невстановленого пристрою навпроти магазину «Куба», в результаті якого двоє осіб отримали тілесні ушкодження та були госпіталізовані до Дрогобицької міської лікарні ОСОБА_6 та ОСОБА_5 . Відомості за даним фактом 26.03.2021 внесено до ЄРДР №0000171 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.296 КК України. 26.03.2021 проведено огляд місця події в служ. каб. Дрогобицького РВП ГУНП у Львівській області де неповнолітня ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у присутності матері законного представника ОСОБА_7 добровільно видала працівникам поліції свій одяг, а саме: штани джинси синього кольору та куртку чорного кольору, в якому вона була одягнена в момент вибуху. 26.03.2021 вказаний одяг постановою визнано речовим доказом у кримінальному провадженні. Враховуючи те, що вищевказані речі зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, проведення експертного дослідження даних речей та зразків буде містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, вони підпадають під ознаки речей, визначених ст.98 КПК України.

Слідчий подав до суду заяву про розгляд клопотання у його відсутності, просить таке задоволити.

У відповідності до ч.1 ст.172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Відповідно до ч.2 ст.107 КПК України рішення про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час досудового розслідування, в тому числі під час розгляду питань слідчим суддею, приймає особа, яка проводить відповідну процесуальну дію. Клопотань учасників процесуальної дії про застосування технічних засобів фіксування не поступило, а тому фіксування клопотання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали клопотання, приходжу до наступного висновку:
встановлено, що 26.03.2021 до Єдиного реєстру досудових розслідувань №00000171 внесено відомості за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.296 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 26.03.2021 орієнтовно о 18.18 год. в АДРЕСА_1 невстановлена особа особа грубо порушуючи громадський порядок з мотивів явної неповаги до суспільства, здійснила вибух невстановленого пристрою навпроти магазину «Куба», в результаті якого двоє осіб отримали тілесні ушкодження та були госпіталізовані до Дрогобицької міської лікарні ОСОБА_6 та ОСОБА_5 .

Згідно протоколу огляду місця події від 26.03.2021 в служ. каб. Дрогобицького РВП ГУНП у Львівській області де неповнолітня ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у присутності матері законного представника ОСОБА_7 добровільно видала працівникам поліції свій одяг, а саме: штани джинси синього кольору та куртку чорного кольору, в якому вона була одягнена в момент вибуху.

Постановою слідчого від 26.03.2021 вказані вище речі визнано речовими доказами в даному кримінальному провадженні.

Відповідно до ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ст.170 КПК України вбачається, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів, спеціальної конфіскації, конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. У випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або третьої особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України. У випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Згідно ч.2 ст.167 КПК України вказує на те, що тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані, як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.
Відповідно до п.1 ч.1 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Накладаючи арешт на вищевказане майно, слідчим суддею враховано вимоги ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права». Окрім цього у відповідності до рішення Європейського Суду з прав людини від 09.06.2005 по справі «Бакланов проти Російської Федерації», рішення від 24 березня 2005 року у справі «Фрізен проти Російської Федерації», Судом наголошується на тому, що перша та найбільш важлива вимога статті 1 Протоколу № 1 до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання публічної влади у право на повагу до власності має бути законним, держави уповноважені здійснювати контроль за використанням власності шляхом виконання законів. Більше того, верховенство права, одна з засад демократичної держави, втілюється у статтях Конвенції. Питання у тому, чи було досягнуто справедливої рівноваги між вимогами загального інтересу та захисту фундаментальних прав особи, має значення для справи лише за умови, що спірне втручання відповідало вимогам законності і не було свавільним.
Враховуючи вищенаведене, вважаю, що слідчим повністю доведено те, що накладення арешту на вищевказане майно буде мати вагоме значення для швидкого, повного та неупередженого розслідування вищевказаного кримінального правопорушення, оскільки такі відповідають критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, а тому, вважаю, що клопотання слід задоволити.
Керуючись ст. ст. 131, 132, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя -
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання клопотання слідчого СВ Дрогобицького РВП ГУНП у Львівській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна задоволити.

Накласти арештна: вилучене в ході огляду місця події від 26.03.2021 в приміщенні службового кабінету Дрогобицького РВП ГУНП у Львівській області майно, а саме: одяг: штани джинси синього кольору та куртку чорного кольору, яке належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з позбавленнями права користуватися, розпоряджатися та відчужувати вказане майно.

Контроль за зберіганням вищевказаних речей покласти на слідчого СВ Дрогобицького РВП ГУНП у Львівській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 .

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1