Справа № 357/7890/21
У Х В А Л А

15 липня 2021 року Слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , про арешт тимчасово вилученого майна, у кримінальному провадженні № 0001625 від 13.07.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України,-

У С Т А Н О В И В:

14 липня 2021 року до Білоцерківського міськрайонного суду надійшло клопотання клопотання прокурора Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , про арешт тимчасово вилученого майна, у кримінальному провадженні № 0001625 від 13.07.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України, мотивоване наступним.

12.07.2021 близько 23 години 20 хвилин, під час несення служби поліцейськими БПП в місті Біла Церква УПП у Київській області ДПП ОСОБА_4 та ОСОБА_5 на службовому автомобілі «Mitsubishi» (номерний знак на синьому фоні «6207»), на 75-му кілометрі автодороги «Київ-Одеса», неподалік зупинки громадського транспорту «Глушки», за порушення Правил дорожнього руху, зупинено транспортний засіб марки «BMW» моделі «X5», номерний знак НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Працівниками поліції, під час перевірки документів водія, виявлено відсутність свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу, у зв`язку з чим ними прийнято рішення про складання постанови про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 126 КУПАП. Під час документування адміністративного правопорушення ОСОБА_6 , маючи намір уникнути притягнення до адміністративної відповідальності, поклав грошову купюру номіналом 200 гривень до лівої кишені штанів працівника поліції ОСОБА_4 , які в подальшому останній виклав на праве переднє сидіння службового транспортного засобу.

13.07.2021 проведено огляд місця подій, а саме земельної ділянки, розташованої на 75-му кілометрі автодороги «Київ-Одеса», неподалік зупинки громадського транспорту «Глушки», на якій знаходився службовий автомобіль «Mitsubishi» (номерний знак на синьому фоні « НОМЕР_2 »). У салоні вказаного транспортного засобу, а саме на правому передньому сидінні виявлено та вилучено одну грошову купюру номіналом 200 гривень, з серійним номером КЕ 4644520.

Вилучена в ході огляду місця події 13.07.2021 з салону службового автомобіля «Mitsubishi» (номерний знак на синьому фоні « НОМЕР_2 ») грошова купюра номіналом 200 гривень, з серійним номером НОМЕР_3 , є безпосереднім предметом злочину, передбаченого ст. 369 КК України, а саме є неправомірною вигодою, яку ОСОБА_6 надав працівникам поліції за непритягнення його до адміністративної відповідальності за ст. 126 КУПАП.

Виходячи з того, що на даний час у слідства є достатні підстави вважати, що вилучені в ході проведеного огляду місця події грошові кошти є безпосереднім предметом злочину, що розслідується, а також з метою забезпечення проведення повного, всебічного та неупередженого досудового розслідування, з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, знищення чи відчуження вказаного майна та забезпечення виконання у подальшому судових рішень у кримінальному провадженні, необхідно накласти арешт на вилучені під час огляду місця події 13.07.2021 грошові кошти, із забороною користування та розпорядження вказаним майном.

Прокурор Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про розгляд клопотання за його відсутності, клопотання підтримав та просив задовольнити. Таким чином прокурор підтвердив свою зацікавленість у розгляді зазначеного клопотання.

Власник вилучених коштів ОСОБА_6 належним чином повідомлявся про час і місце розгляду клопотання, в судове засідання не з`явився, його відсутність не являється перешкодою для розгляду клопотання згідно ст. 172 ч.1 КПК України.

Згідно ч. 4 ст. 107 КК України фіксування під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалось.

Згідно ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього кодексу.

Згідно ст.167 КПК України - тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним його майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Згідно п.4 ч.2 ст. 167 КПК України - тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них, або на які було спрямоване кримінальне правопорушення.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Метою арешту вище описаного майна є забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України, тимчасове вилучення може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його. Відповідно до ч. 3 даної статті арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності у підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, і перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб, а також які перебувають у власності юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, з метою забезпечення можливої конфіскації майна, спеціальної конфіскації або цивільного позову.

Відповідно до ч. 1, 2 ст.171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Згідно ч.3 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; 3) розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; 4) наслідки арешту майна для інших осіб; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Проаналізувавши вищенаведені обставини, вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що на час розгляду клопотання є достатньо підстав вважати, що вилучене майно, на яке слідчий просить накласти арешт, відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Отже, суд приходить до висновку, що прокурор надав суду достатньо доказів того, що незастосування арешту до майна може призвести до його зникнення та настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Дослідивши клопотання та долучені до нього матеріали вважаю, що клопотання є обґрунтованим, оскільки прокурором було доведено наявність підстав, передбачених КПК України для накладання арешту на грошову купюру в номіналом 200 грн., що були вилучені під час вчинення правопорушення.

Слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для накладення арешту на тимчасово вилучене майно, оскільки майно є предметом злочину та речовим доказом.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 167-168, 170-173 КПК України,слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , про арешт тимчасово вилученого майна, у кримінальному провадженні № 0001625 від 13.07.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України задовольнити.

Накласти арешт на вилучену 13.07.2021 з салону службового автомобіля «Mitsubishi» (номерний знак на синьому фоні «6207»), під час огляду земельної ділянки, розташованої на 75-му кілометрі автодороги «Київ-Одеса», неподалік зупинки громадського транспорту «Глушки», грошову купюру номіналом 200 гривень з серійним номером КЕ4644520, із забороною користування та розпорядження вказаним майном.

Арештом визначити заборону зберігання, користування, розпорядження зазначеним майном їх власника та інших осіб.

Уповноваженим службовим особам, для досягнення цілей кримінального провадження дозволити зберігання та розпорядження зазначеним майном.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання подається слідчому судді.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту її оголошення.

Слідчий суддяОСОБА_1