Справа № 760/5334/21
Провадження № 1-кс/760/1757/21
УХВАЛА
про задоволення клопотання

05 березня 2021 року слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_3 (далі ОСОБА_3 ), який діє в інтересах товариства з обмеженою відповідальністю «Тарлев» (далі ТОВ «Тарлев»), про зняття арешту, накладеного на майно у межах кримінального провадження № 0000144 від 26.11.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 Кримінального кодексу України (далі КК України),

В С Т А Н О В И В :

02.03.2021 до Солом`янського районного суду надійшло вказане клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ТОВ «Тарлев».

В клопотанні ставиться питання про скасування накладеного арешту з тимчасовим позбавленням права на відчуження, розпорядження та користування, на грошові кошти в загальній сумі 1 189 984 грн, грошові кошти в загальній сумі 30 520 в іноземній валюті долар США, грошові кошти в загальній сумі 1 850 в іноземній валюті Євро та мобільний телефон фіолетового кольору марки «Tecno» з надписом «Home», ІМЕІ: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , мобільний телефон бронзового кольору марки «Tecno» з надписом «Home», ІМЕІ: НОМЕР_3 , НОМЕР_4 , які були виявлені та вилучені під час обшуку за адресою: АДРЕСА_1 та зобов`язання старшого слідчого з ОВС ВРКП СУ ГУ ДФС у Київській області майора податкової міліції ОСОБА_4 повернути грошові кошти та майно директору ТОВ «Тарлев» ОСОБА_5 .

В обґрунтування клопотання вказано наступне:

«18.01.2021 слідчим суддею Солом`янського районного суду міста Києва було розглянуто у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора відділу нагляду за додержанням законів органами фіскальної служби Київської обласної прокуратури ОСОБА_6 про арешт майна в рамках кримінального провадження № 0000144 від 26.11.2020, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України.
В подальшому Солом`янським районним судом було винесено ухвалу про накладення арешту з тимчасовим позбавленням права на відчуження, розпорядження та користування на майно, вилучене під час обшуку за адресою: Київська обл., Києво- Святошинський район, с. Петропавлівська Борщагівка, вул. Авіаторів, буд. 64.
29.12.2020 в ході проведення обшуку на підставі ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 16.12.2020 (справа № 760/27454/20) в рамках вищевказаного кримінального провадження, було виявлено та вилучено майно ТОВ «Тарлев», а також грошові кошти які є особистою власністю власників та керівництва зазначеного вище суб`єкту господарювання.
В ході проведення досудового розслідування слідчим управлінням ГУДФС у Київській області були об`єднані матеріали досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 212 КК України в рамках кримінального провадження № 0000016 від 02.02.2021, за фактом ухилення від сплати податків головним бухгалтером ТОВ «Тарлев» ОСОБА_7 та за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України в рамках кримінального провадження № 0000144 від 26.11.2020, за фактом ухилення від сплати податків службовими особами ТОВ «Тарлев».
Згідно винесеної постанови старшого слідчого з ОВС ВРКП СУ ТУ ДФС у Київській області майором податкової міліції ОСОБА_4 від 08.02.2021, вищезазначене кримінальне провадження було закрите на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України, у зв`язку із відсутністю складу кримінального правопорушення.
Під час проведення досудового розслідування, факти умисного ухилення від сплати податків службовими особами ТОВ «Тарлев» в період січня 2019 року по вересень 2020 року під час фінансово-господарських операцій по реалізації товарів не знайшли свого фактичного та документального підтвердження.
Також, в діях службових осіб ТОВ «Тарлев» не встановлено доказів суб`єктивної та об`єктивної сторони складу кримінального правопорушення.
В ході досудового розслідування не встановлено умислу направленого на ухилення службовими особами ТОВ «Тарлев» від сплати податків.
Відповідно, протягом проведення досудового розслідування встановлено, що оперативні дані не підтвердились та відсутній в діях службових осіб склад злочину.
З огляду на те, що головним бухгалтером ТОВ «Тарлев» ОСОБА_7 добровільно сплачено суму збитків державному бюджету та самостійно надано «уточнюючий розрахунок податкових зобов`язань з податку на додану вартість у зв`зку з виправленням самостійно виявлених помилок» (що підтверджується оригіналом платіжного доручення № 198422 від 02.02.2021, оригіналом платіжного доручення № 198423 від 02.02.2021 та копією уточнюючого розрахунку податкових зобов`язань).
Прокурором відділу нагляду за додержанням законів органами фіскальної служби Київської обласної прокуратури ОСОБА_6 08.02.2021 було подане клопотання «про звільнення від кримінальної відповідальності» головного бухгалтера ТОВ «Тарлев» ОСОБА_7 , на підставі ч. 4 ст. 212 КК України (у зв`язку із повною сплатою податків, відшкодування шкоди, завданої державі їх несвоєчасною сплатою).
Беручи до уваги вищевикладене, наявні всі підстави стверджувати, що відпала необхідність арешту майна та грошових коштів, у зв`язку із відсутністю будь-яких ризиків та підстав продовження такого обмеження права власності, а також у зв`язку із закриттям вищезазначеного кримінального провадження.
Дані грошові кошти належать та є особистою власністю власників та керівництва ТОВ «Тарлев», а саме: ОСОБА_5 , ОСОБА_8 та ОСОБА_7 , які внаслідок арешту майна, позбавлені можливості користуватися ними, обмежені у своїх правах, що не відповідає вимогам КПК України».

З огляду на наведене заявник звертає увагу на наявність підстав для задоволення клопотання про скасування арешту майна та грошових коштів в повному обсязі.

Протоколом автоматичного визначення слідчого судді від 03.03.2021 для розгляду зазначеного клопотання визначено слідчого суддю ОСОБА_1 .

Розгляд справи з урахуванням вимог ч. 2 ст. 174 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК України) було призначено на 05.03.2021 про що особу, яка заявила клопотання, та особу, за клопотанням якої було арештовано майно, повідомлено телефонограмами суду.

У судове засідання 05.03.2021 вказані особи не з`явились.

Від заявника надійшло клопотання в якому він просить здійснювати розгляд без його участі, при цьому наголошує, що подане клопотання підтримує у повному обсязі.

Від представника слідчого органу надійшла заява про розгляд клопотання, що є предметом даного судового провадження, без його участі.

Враховуючи наведене, слідчий суддя ухвалив проводити судовий розгляд скарги за відсутності учасників провадження.

Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснювалось у зв`язку з неприбуттям у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні.

Дослідивши клопотання та додані до нього копії документів, слідчий суддя дійшов висновку про задоволення даного клопотання з наступних підстав.

Відповідно до ч.ч. 1, 4 ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Проте попередні положення жодним чином не обмежують право держави вводити в дію такі закони, які вона вважає за необхідне, щоб здійснювати контроль за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів.

Частиною 1 ст. 1 КПК України встановлено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України.

Правовідносини щодо арешту майна, накладеного в межах кримінального провадження, регулюються главою 17 КПК України. За змістом ст. 173 цього Кодексу питання про накладення арешту на майно вирішують слідчий суддя або суд.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано (ч. 1 ст. 174 КПК України).

Згідно із ч. 3 ст. 174 КПК України прокурор одночасно з винесенням постанови про закриття кримінального провадження скасовує арешт майна, якщо воно не підлягає спеціальній конфіскації.

Суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, непризначене судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові (ч. 4 ст. 174 КПК України).

Втім, частини третя та четверта статті 174 КПК України регулюють порядок вирішення питання про скасування арешту майна у двох випадках: судом - за наслідками розгляду кримінальної справи та прокурором - одночасно з винесенням ним постанови про закриття кримінального провадження.

Разом з тим, як встановлено з матеріалів клопотання, у цій справі кримінальне провадження закрив постановою слідчий (постанова від 08.02.2021, а.с. 6-12), який згідно з приписами КПК України, на відміну від прокурора, не наділений повноваженнями скасовувати арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування.

Згідно із ч. 3 ст. 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Окремою формою судової діяльності відповідно до КПК України є судовий контроль, який реалізує слідчий суддя, за додержанням законів органами досудового розслідування та прокурором. Зміст і характер судового контролю в межах кримінального процесу пов`язаний передусім із необхідністю забезпечення прав і свобод людини як на стадії досудового розслідування кримінального провадження, так і після його закінчення.

На слідчого суддю покладена функція судового контролю за дотриманням прав і свобод осіб у кримінальному провадженні, зокрема,під час досудового розслідування (пункт 18 частини першої статті 3 КПК України), і він наділений повноваженнями накладати арешт на майно та його скасовувати (статті 173 і 174 цього Кодексу). Крім того, у КПК України 2012 року немає заборони ініціювати перед слідчим суддею, коли кримінальне провадження вже закрив слідчий, питання про скасування арешту на майно, накладеного під час досудового розслідування ухвалою слідчого судді на підставі приписів цього Кодексу.

З огляду на вказане, беручи до уваги відсутність у слідчого повноважень при закритті кримінального провадження самостійно скасувати арешт, накладений на майно ухвалою слідчого судді, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 30.06.2020 у справі № 727/2878/19 (провадження № 14-516цс19) висловила правову позицію відповідно до якої для гарантування прав і свобод осіб, на майно яких ухвалою слідчого судді за КПК України накладений арешт у кримінальному провадженні, саме слідчий суддя, здійснюючи судовий контроль, повноважний за клопотанням власника або іншого володільця відповідного майна в порядку, передбаченому частиною другою статті 174 цього Кодексу, вирішити питання про скасування такого арешту після закриття слідчим кримінального провадження.

Подібна правова позиція викладена у постанові Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 22.10.2020 у справі № 754/17915/19 (провадження № 51-2869км20) та постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 01.02.2021 у справі № 127/21463/19 (провадження № 61-5915св20).

Отже, у разі, якщо арешт на майно накладено в порядку, передбаченому КПК України 2012 року, особа, яка вважає, що такими діями порушено її право на майно, навіть за умови, що вона не є учасником кримінального провадження, а останнє закрив своєю постановою слідчий, має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту в порядку кримінального судочинства. Такий порядок захисту права на майно є ефективним, оскільки забезпечить відновлення права власника або іншого володільця майна, на яке був накладений арешт слідчим суддею у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Виходячи з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Слідчим суддею встановлено, що ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 18.01.2021 у справі № 760/998/20 накладено арешт з тимчасовим позбавленням права на відчуження, розпорядження та користування на майно, вилучене під час обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме:

- грошові кошти в загальній сумі 1 189 984 (один мільйон сто вісімдесят дев`ять тисяч дев`ятсот вісімдесят чотири тисячі) в національній валюті України гривні;

- грошові кошти в загальній сумі 30 520 (тридцять тисяч п`ятсот двадцять) в іноземній валюті долар США;

- грошові кошти в загальній сумі 1850 (одна тисяча вісімсот п`ятдесят) в іноземній валюті ЄВРО.

Накладено на час проведення комп`ютерно-технічної експертизи арешт з тимчасовим позбавленням права на відчуження, розпорядження та користування на майно, вилучене під час обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме:

- мобільний телефон фіолетового кольору марки «Tecno» з надписом «Home», IMEI НОМЕР_1 , НОМЕР_2 ;

- мобільний телефон бронзового кольору марки «Tecno» з надписом «Home», IMEI НОМЕР_3 , НОМЕР_4 .

Як вбачається з постанови старшого слідчого головного управління ДФС у Київській області від 08.02.2021 кримінальне провадження № 0000144 від 26.11.2020, в частині ухилення від сплати податків службовими особами ТОВ «Тарлев» в період з січня 2019 року по вересень 2020 року, що призвело до фактичного ненадходження до бюджету коштів в особливо великих розмірах, за ознаками складу злочину передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України закрито на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України, у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя також враховує, що із закриттям кримінального провадження (кримінальної справи) втрачається легітимна мета арешту майна як втручання у конвенційне право особи на мирне володіння ним збереження речей і матеріальних цінностей для забезпечення можливості виконання завдань кримінального провадження.

Після припинення кримінальної процедури відповідне втручання фактично набуває свавільного характеру, й заінтересована особа правомірно розраховує на його припинення. Адже утвердження й забезпечення прав і свобод та надання людині ефективного засобу юридичного захисту від їх порушень з огляду на положення статті 3 Конституції України, статті 13 Конвенції є головним обов`язком держави, яка відповідає перед людиною за свою діяльність.

Крім того, вирішуючи питання про скасування арешту майна, слідчий суддя зобов`язаний урахувати відповідну практику Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), в якій напрацьовано три головні критерії, які слід оцінювати на предмет відповідності втручання в право особи на мирне володіння своїм майном принципу правомірного втручання, сумісного з гарантіями ст. 1 Першого протоколу, а саме: (а) чи є втручання законним; (б) чи переслідує воно суспільний інтерес; (в) чи є такий захід (втручання в право на мирне володіння майном) пропорційним визначеним цілям та з дотриманням принципу справедливої рівноваги. ЄСПЛ констатує порушення державою ст. 1 Першого протоколу, якщо хоча б одного критерію не буде додержано.

Виходячи з викладеного, слідчий суддя вважає, що доводи представника ТОВ «Тарлев», викладені в клопотанні про скасування арешту, є обґрунтованими.

Оскільки в подальшому застосуванні арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 18.01.2021, відпала потреба, клопотання про скасування арешту підлягає задоволенню.

Слідчий суддя вважає, що на даний час таке втручання держави не відповідає принципам пропорційності, справедливої рівноваги між інтересами суспільства і правом особи на мирне володіння своїм майном та призводить до невиправданого обмеження права власності ТОВ «Тарлев».

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 131, 132, 170-173, 174, 309 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

Клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах товариства з обмеженою відповідальністю «Тарлев», про зняття арешту, накладеного на майно у межах кримінального провадження № 0000144 від 26.11.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 Кримінального кодексу України, задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 18.01.2021 у справі № 760/998/21 (провадження « 1-кс/760/459/21) з тимчасовим позбавленням права на відчуження, розпорядження та користування на майно, вилучене під час обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме:

- грошові кошти в загальній сумі 1 189 984 (один мільйон сто вісімдесят дев`ять тисяч дев`ятсот вісімдесят чотири тисячі) в національній валюті України гривні;

- грошові кошти в загальній сумі 30 520 (тридцять тисяч п`ятсот двадцять) в іноземній валюті долар США;

- грошові кошти в загальній сумі 1 850 (одна тисяча вісімсот п`ятдесят) в іноземній валюті ЄВРО;

- мобільний телефон фіолетового кольору марки «Tecno» з надписом «Home», IMEI НОМЕР_1 , НОМЕР_2 ;

- мобільний телефон бронзового кольору марки «Tecno» з надписом «Home», IMEI НОМЕР_3 , НОМЕР_4 .

Зобов`язати старшого слідчого з ОВС ВРКП СУ ГУ ДФС у Київській області майора податкової міліції ОСОБА_4 повернути вказані грошові кошти та майно директору ТОВ «Тарлев» ОСОБА_5 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1