Провадження № 1-кс/760/7728/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 грудня 2020 року м. Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі: прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 (доручення від 30.11.2020р. № 026-0008771 Регіонального центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги у м. Києві для здійснення захисту особи, свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю № 1249 від 29.12.1998р.), підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого слідчого відділення відділу поліції на станціях залізничного транспорту ГУ НП в м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 9 ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Вербове, Павлоградського району, Дніпропетровської області, громадянин України, з середньо-спеціальною освітою, не одружений, не працює, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає у гуртожитку за адресою: АДРЕСА_2 , раніше неодноразово судимий, останній раз: 27.05.2019р. Шевченківським райсудом м. Києва за ч. 2 ст. 187, ч. 2 ст. 186, ч. 1 ст. 296, ч. 1, ч. 4 ст. 70 КК України до 7 років 3 місяців позбавлення волі. 03.07.2019р. звільнений з місць позбавлення волі по відбуттю покарання,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України.

Перевіривши надані матеріали клопотання, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження № 0000081 від 23.01.2020р., у рамках якого було подано клопотання, та, дослідивши докази по даних матеріалах, заслухавши думку прокурора, захисника та підозрюваного, -

В С Т А Н О В И В:

До Солом`янського районного суду надійшло клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 в кримінальному провадженні № 0000081 від 23.01.2020р., яке відповідає вимогам ст.ст. 183, 184 КПК України.

Документом, що підтверджує надання підозрюваному копії клопотання та матеріалів, які його обґрунтовують, є розписка.

Підозрюваний ОСОБА_5 доставлений до суду під вартою.

Подане клопотання обґрунтовується тим, що слідчими слідчого відділення відділу поліції на станціях залізничного транспорту ГУ НП в м. Києві, в ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_5 , будучи раніше неодноразово судимим, належних висновків для себе не зробив, на шлях виправлення не став та вчинив новий умисний злочин проти громадської безпеки за наступних обставин.

Так, 23.01.2020р. біля 02:00 год., ОСОБА_5 , перебуваючи на Центральному залізничному вокзалі ст. «Київ-Пасажирський», що за адресою: м. Київ, пл. Вокзальна, 1 разом із своєю цивільною дружиною ОСОБА_7 , прогулювались та вживали спиртні напої на території вокзального комплексу «Київ-Пасажирський». Згодом, приблизно о 03:00 год. гр. ОСОБА_7 відпочивала в залі очікування вокзального комплексу. В той час, підійшовши, ОСОБА_5 запропонував їй піти з ним додому, де вони, на той час, разом винаймали квартиру, що знаходилась на вулиці М.В.Липківського, але остання категорично відмовилась. Почувши відмову виходити з будівлі Залізничного вокзалу та йти додому, ОСОБА_5 сказав своїй цивільній дружині, про те, що він зателефонує на спец.лінію «102» та повідомить, що збирається підірвати Центральний залізничний вокзал, і в подальшому працівники поліції виведуть останню із приміщення вокзального комплексу.

Саме в цей момент, у ОСОБА_5 виник злочинний умисел, направлений на надання неправдивої інформації про загрозу вибуху, поширення неправдивих відомостей, яка порушує громадську безпеку, створює обстановку загального страху, дезорганізовує діяльність установи.

Реалізуючи свій злочинний умисел направлений на завідомо неправдиве повідомлення про загрозу безпеці громадян, знищення чи пошкодження об`єктів власності, а саме в частині надання неправдивої інформації про загрозу вибуху, поширення неправдивих відомостей, створення обстановки загального страху, паніки, та порушення безпеки суспільства, передбачаючи настання таких наслідків, прагнучи дезорганізувати діяльність установи. Так, 23.01.2020 о 03 год. 25 хв., ОСОБА_5 , перебуваючи на Центральному залізничному вокзалі станції «Київ-Пасажирський», що за адресою: м. Київ, пл. Вокзальна, 1, зателефонував на спецлінію «102» з абонентського номеру зв`язку НОМЕР_1 , достовірно знаючи, що інформація, яку він збирається передати, є неправдивою, та розуміючи, що таке повідомлення створить обстановку загального страху і невпевненості в населення, порушить громадську безпеку, дезорганізує діяльність установи, та повідомив про те, що останньому зателефонував його знайомий ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та сповістив, що заміновано Центральний залізничний вокзал м. Києва, при цьому на запитання оператора лінії «102» ОСОБА_5 представився як ОСОБА_9 .

В ході виходу слідчо-оперативної групи на Центральний залізничний вокзал м. Києва, що за адресою: м. Київ, пл. Вокзальна, 1, вищевказане повідомлення ОСОБА_5 про підготовку вибуху Залізничного вокзалу, не підтвердилося. Перевіркою зазначеного повідомлення встановлено, що вибухових пристроїв та вибухонебезпечних речовин на Центральному залізничному вокзалі м. Києва, не виявлено, а повідомлення про підготовку вибуху є завідомо неправдиве.

Своїми умисними протиправними діями ОСОБА_5 завдав Акціонерному товариству «Українська залізниця» філії «Пасажирська компанія» виробничий підрозділ вокзалу станції Київ-Пасажирський матеріальних збитків в сумі 110069 гривень 89 копійок.

Відповідно висновку експерта № 23-1/343 від 05.08.2020 року голос та мовлення анонімного диктора в повідомленнях про замінування Центрального залізничного вокзалу м. Києва від 23.01.2020 о 03 год. 25 хв. належать ОСОБА_5

15.08.2020р. о 16.01год. ОСОБА_5 було повідомлено про підозру за ч. 1 ст. 259 КК України у завідомо неправдивому повідомленні про підготовку вибуху.

30.11.2020 року о 10.25год. ОСОБА_5 було затримано на підставі ст. 208 КПК України.

У клопотанні слідчим постановлено питання про застосування ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, строком на 60 днів, оскільки останній обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 6 років, та у зв`язку із існуванням ризиків, передбачених ст. 177 КПК України: переховування від органів досудового розслідування та суду; незаконного впливу на потерпілого та свідків; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином та вчинення іншого кримінального правопорушення.

Під час судового розгляду прокурор підтримав подане клопотання та просив його задовольнити з підстав, зазначених у клопотанні.

Захисник ОСОБА_4 та підозрюваний ОСОБА_5 просили відмовити у задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та застосувати більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання здійснювалось за допомогою технічних засобів кримінального провадження.

Вислухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання та надані в суді документи, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого підлягає задоволенню.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

В ході судового розгляду встановлено, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України у завідомо неправдивому повідомленні про підготовку вибуху

Враховуючи, що слідчий суддя на даному етапі кримінального провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні слідчого та доданих до нього матеріалах дані, слідчий суддя приходить для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», наведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Фактів і інформації, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_5 до вчинення вищевказаного кримінального правопорушення, в клопотанні слідчого та доданих до нього матеріалах міститься достатньо для висновку про обґрунтованість повідомленої йому підозри.

Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.09.1990).

На обґрунтування пред`явленої ОСОБА_5 підозри, слідчим надані зібрані під час досудового розслідування докази, зокрема, протокол огляду місця події від 23.01.2020; протоколи допиту свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_7 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , протокол тимчасового доступу до речей і документів, висновок експерта № 23-1/343 від 05.08.2020 та інші матеріали кримінального провадження.

Таким чином, надані суду докази обґрунтовано свідчать про причетність підозрюваного ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення, яке розслідується.

При оцінці ризику переховування від правосуддя може братися до уваги (поряд з іншими обставинами) і загроза відносно суворого покарання. Так, у рішення ЄСПЛ «Пунцельт проти Чехії» («Punzelt v. Czech Republic») 31315/96 від 25.04.2000, Страсбурзький суд визнав достатнім мотивування чеських судів, що прийняли рішення про тримання під вартою з огляду в тому числі на те, що заявникові загрожувало відносно суворе покарання.

Так, в ході судового розгляду клопотання знайшов своє підтвердження ризики переховування від органів досудового розслідування та суду та вчинення іншого кримінального правопорушення, оскільки ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 6 років, та з моменту повідомлення про підозру пройшов незначний проміжок часу. Крім того, ОСОБА_5 раніше неодноразово судимий за вчинення корисливих злочинів, та в рамках даного кримінального провадження переховувався від органів досудового розслідування, у зв`язку з чим був оголошений в розшук та ухвалою слідчого судді від 11.11.2020р. надано дозвіл на його затримання з метою приводу для розгляду клопотання про тримання під вартою, тому слідчий суддя вважає, що він може переховуватися від органів досудового розслідування та суду та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Крім того, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено та надано обґрунтованих доказів про те, що підозрюваний ОСОБА_5 перешкоджав кримінальному провадженню, оскільки підозрюваний з серпня 2020р. переховувався від органів слідства та місце його знаходження було невідоме, у зв`язку з чим ОСОБА_5 був оголошений в розшук.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

У справі «Амбрушкевич проти Польщі» (Ambruszkiewicz v. Poland N 7/03 від 04.05.2006) Європейський суд з прав людини наголошує, що не викликає протиріч те, що в деяких особливих випадках позбавлення свободи може бути єдиним засобом, який дозволяє гарантувати явку обвинуваченого до суду, зокрема, з урахуванням його особистості та характеру злочину, а також тяжкості ймовірного покарання. Крім того, Європейський суд з прав людини вважає за необхідне, щоб підстави, наведені владою на обґрунтування застосування запобіжного заходу у вигляді позбавлення свободи, були доповнені конкретними фактами стосовно підозрюваного, а мотиви за обставинами справи могли вбачатися переконливими та відповідними.

Виходячи з практики Європейського суду з прав людини та враховуючи особу підозрюваного ОСОБА_5 , його майновий та сімейний стан, наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого йому злочині, який відноситься до категорії тяжких злочинів, а також ту обставину, що підозрюваний ОСОБА_5 в рамка даного кримінального провадження ухилявся від явки до органів досудового розслідування, у зв`язку з чим був оголошений в розшук, тому слідчий суддя вважає, що вказані обставини свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання зазначеним ризикам.

За таких обставин, слідчий суддя вважає необхідним застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 22 дні, який, на думку слідчого судді, буде достатнім для завершення досудового розслідування в даному кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Враховуючи обставини кримінального правопорушення, майновий та сімейний стан підозрюваного ОСОБА_5 , слідчий суддя вважає необхідним, відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України визначити заставу у сумі 45 000грн., оскільки внесення застави саме в такому розмірі, на думку слідчого судді, повинно достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та забезпечити, в подальшому, його належну процесуальну поведінку в даному провадженні.

За таких обставин, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 177, 178, 182, 183, 184, 192-194, 196, 197, 202, 206, 207, 208, 209, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого слідчого відділення відділу поліції на станціях залізничного транспорту ГУ НП в м. Києві ОСОБА_6 задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжній захід у вигляді тримання під вартою в Київському слідчому ізоляторі строком на 22 дня.

Строк тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , рахувати з моменту фактичного затримання, тобто з 30 листопада 2020 року 10.25год.

Строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , закінчується о 10.25год. 21 грудня 2020 року.

Розмір застави визначити у сумі 45000грн. (сорок п`ять тисяч гривень), яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок: Банк отримувача коштів: ДКСУ, м. Київ; Код банку отримувача (МФО): 820172; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 26268059; Рахунок отримувача: UA1012089; призначення платежу: «застава за … (П.І.Б.), … (дата народження особи, за яку вноситься застава), згідно з ухвалою …(назва суду)… від … (дата ухвали)… по справі №…, кримінальне провадження №….», та надати документ, що це підтверджує, до Солом`янського районного суду міста Києва.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожним їхнім викликом,

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Термін дії обов`язків, покладених судом, визначити до 21 грудня 2020р., включно.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок Солом`янського районного суду м. Києва коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю Солом`янського районного суду м. Києва.

З моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якої застосовано запобіжний захід у виді застави.

Контроль за виконанням ухвали покласти на Київську місцеву прокуратуру № 9.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення, а підозрюваним в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1