Справа № 953/8943/21
н/п 1-кс/953/6730/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"08" липня 2021 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:слідчого судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Харкова клопотання прокурора відділу Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню за №0000649 від 10.05.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

06.07.2021 до суду надійшло клопотання прокурора відділу Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 , в якому прокурор просить накласти арешт на автомобіль «ВАЗ 21061» д.з. НОМЕР_1 , який перебуває у власності ОСОБА_4 , що мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом заборони його користування, розпорядження та відчуження. Зберігання автомобіля «ВАЗ 21061» д.з. НОМЕР_1 просить здійснювати на майданчику тимчасового утримання транспортних засобів за адресою: м. Харків, вул. Пушкінська, 107.
В обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що СУ ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування по кримінальному провадженню за №0000649 від 10.05.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України.

Прокурор зазначає, що 09.05.2021 приблизно о 10:20 год. на вул. Семінарській в районі будинку №46 в м. Харкові сталося зіткнення автомобіля «ВАЗ 21061» д.з. НОМЕР_1 під керуванні ям ОСОБА_5 з автомобілем «Нісан Максіма» д.з. НОМЕР_2 під керуванням ОСОБА_6 . Внаслідок ДТП пасажир автомобіля «ВАЗ 21061» д.з. НОМЕР_1 гр. ОСОБА_7 отримав тілесні ушкодження.

09.05.2021 року в ході огляду місця події був вилучений та поміщений на майданчик за адресою: м. Харків, вул. Пушкінська, 107 автомобіль «ВАЗ 21061» д.з. НОМЕР_1 .

Відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 власником автомобіля «ВАЗ 21061» д.з. НОМЕР_1 є ОСОБА_4 , що мешкає за адресою: АДРЕСА_1 .
Прокурор вказує, що автомобіль «ВАЗ 21061» д.з. НОМЕР_1 внаслідок ДТП отримав механічні пошкодження, тобто зберіг на собі сліди кримінального правопорушення.

Посилаючись на вимоги ч. 1 ст. 98, ч. ч. 1, 2, 3 ст. 170 КПК України, з метою повного, об`єктивного та всебічного розслідування всіх обставин вчиненого кримінального правопорушення, а також враховуючи, що вилучений автомобіль «ВАЗ 21061» д.з. НОМЕР_1 має бути використане у кримінальному провадженні в якості речового доказу, прокурор просить накласти арешт на автомобіль.

13.05.2021 прокурор звертався з аналогічним клопотання про арешт автомобіля, яке ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 14.05.2021 повернуто прокурору для усунення недоліків протягом сімдесяти двох годин з моменту отримання копії ухвали (справа № 953/8943/21 н/п 1-кс/953/4730/21). Після отримання копії ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова про повернення клопотання для усунення недоліків, повторно клопотання, що розглядається, подано до суду у встановлений строк.
Відповідно до вимог ст. 116 КПК України, строк не вважається пропущеним, якщо скаргу або інший документ здано до закінчення строку на пошту або передано особі, уповноваженій їх прийняти.
Слідчий суддя, дослідивши надані докази, встановив, що СУ ГУ НП в Харківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000649 від 10.05.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно вимог п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя,суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Згідно з ч.11 ст.170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Прокурором доведено, що вищевказане майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним уст.98КПК України.

Вилучений відповідно до протоколу огляду місця події автомобіль «ВАЗ 21061» д.з. НОМЕР_1 , який зазначено в клопотанні прокурором, підлягає арешту, оскільки не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.

Отже, на виконання вимог ч.1 ст.173 КПК України прокурор довів слідчому судді необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.170 КПК України.

Відповідно до ч.4 ст.173 КПК України, слідчий суддя при задоволенні клопотання про арешт майна, зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаться на інтересах інших осіб.

Враховуючи вказану вимогу КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне заборонити власнику використання вказаного майна, до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.

На підставі викладеного вище, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав до арешту майна, враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а тому клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.
Враховуючи неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося, що відповідає положенням ч. 4 ст. 107 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 98, 107, 132, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора відділу Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню за №0000649 від 10.05.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України, задовольнити.
Накласти арешт на автомобіль «ВАЗ 21061» д.з. НОМЕР_1 , який перебуває у власності ОСОБА_4 , що мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом заборони його користування, розпорядження та відчуження.
Зберігання автомобіля «ВАЗ 21061» д.з. НОМЕР_1 здійснювати на майданчику тимчасового утримання транспортних засобів за адресою: м. Харків, вул. Пушкінська, 107.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1