Справа № 373/465/21
УХВАЛА
про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

11 серпня 2021 року Слідчий суддя Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю сторін кримінального провадження: прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 ,

розглянув у судовому засіданні клопотання слідчого СВ ВП № 1 Бориспільського РУП ГУ НП в Київській області ОСОБА_7 , погоджене прокурором Переяславського відділу Бориспільської окружної прокуратури ОСОБА_8 , про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР № 0000143 від 27.03.2021,

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Переяслав-Хмельницький Київської області, непрацюючого, неодруженого; вважається таким, що не має судимості; зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ;

який підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

встановив:

06.08.2021 до Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області надійшло клопотання слідчого СВ ВП № 1 Бориспільського РУП ГУ НП в Київській області, поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 27.03.2021 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000143 від 27.03.2021, про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що 27.03.2021 приблизно о 04 год. 00 хв., ОСОБА_6 перебував разом зі своєю співмешканкою ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за місцем свого проживання, що за адресою: АДРЕСА_1 , де між ОСОБА_6 , який перебував у стані алкогольного сп`яніння, та ОСОБА_9 виник словесний конфлікт, обумовлений побутовими суперечками, який переріс у бійку. В ході бійки ОСОБА_6 наніс ОСОБА_9 один удар в ліву частину обличчя, на що ОСОБА_9 захищаючись за допомогою нігтів рук нанесла подряпини по обличчю ОСОБА_6 .

В результаті виниклого конфлікту у ОСОБА_6 на підґрунті неприязних відносин виник злочинний умисел спрямований на вбивство ОСОБА_9 , тобто на умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині, з мотивів виникнення у ОСОБА_6 розбіжностей з ОСОБА_9 на побутовому підґрунті.

Реалізуючи свій злочинний умисел направлений на вбивство ОСОБА_9 , ОСОБА_6 перебуваючи у кухні квартири за вищевказаною адресою, взяв зі столу кухонний ніж, наблизився до ОСОБА_9 , яка перебувала в кімнаті квартири поруч ліжка, та ОСОБА_6 перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, діючи умисно, на ґрунті особистих неприязних відносин, усвідомлюючи суспільну небезпеку свого діяння, передбачаючи його суспіль-небезпечні наслідки у виді можливого настання смерті останньої та свідомо бажаючи їх настання, наніс вказаним кухонним ножем один удар в область лівої частини шиї своєї співмешканки ОСОБА_9 , чим заподіяв потерпілій ножове поранення в області лівої частини шиї, в результаті чого остання отримала травму декількох кровоносних судин на рівні шиї та внаслідок гострої крововтрати померла на місці події. Згідно з лікарським свідоцтвом про смерть № 121 від 27.03.2021 смерть ОСОБА_9 настала від гострої крововтрати та травми декількох кровоносних судин на рівні шиї.

Орган досудового розслідування вважає, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється в умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині, тобто у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Слідчий посилається на те, що підставою звернення з клопотанням про продовження строку дії запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою у відношенні підозрюваного ОСОБА_6 , відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, є встановлення під час досудового розслідування наявність ризиків, передбачених п. 1, 2 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема відсутність стійких соціальних зв`язків, можливість ОСОБА_6 переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, приховати чи знищити речі й документи, незаконно впливати на потерпілу й свідків у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а також неможливість закінчення досудового розслідування протягом строку визначеного запобіжного заходу ОСОБА_6 .

У зв`язку з чим слідчий у клопотанні просить продовжити ОСОБА_6 тримання під вартою в межах строку досудового розслідування, для можливості провести ряд слідчих дій та експертиз у кримінальному провадженні до 27.09.2021.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання й доводи на його обґрунтування, враховуючи наявність обґрунтованої підозри та ризиків передбачених п. 1, 2, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Слідчий в судовому засіданні роз`яснив, що ризики за п. 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України полягають у можливості ОСОБА_6 незаконно впливати на свідків та потерпілу без посилання на джерела таких відомостей, а перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином полягає у невизнанні підозрюваним своєї вини та у неправдивому повідомленні ОСОБА_6 до поліції про смерть ОСОБА_9 , що вказує на те, що ОСОБА_6 намагається «заплутати» орган досудового розслідування.

Прокурором зазначено про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, про що свідчить тяжкість злочину, а саме згідно зі ст. 12 КК України, вказаний злочин відноситься до категорії особливо тяжких. Покарання за вчинення злочину передбачено у вигляді позбавлення волі від семи до п`ятнадцяти років, а також відсутність у ОСОБА_6 міцних соціальних зв`язків: відсутність роботи, шлюбу, утриманців, негативна характеристика за місцем проживання.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України ризик знищення, сховання або спотворення будь-яких із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження, на думку слідчого та прокурора, полягають в тому, що ОСОБА_6 приблизно з моменту вчинення інркимінованого злочину о 4 год. та до повідомлення про злочин 08 год. 52 хв. міг сховати або знищити речі або документи.

Про наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, свідчить те, що ОСОБА_6 може вчиняти тиск на потерпілу, свідків. Підозрюваний схильний до насильства, враховуючи характер інкримінованих дій за ч. 1 ст. 115 КК України. ОСОБА_6 відомо місце проживання потерпілої, свідків в кримінальному провадженні.

Підозрюваний ОСОБА_6 та його захисник вказали у судовому засіданні, що ОСОБА_6 здатен виконати процесуальні обов`язки, покладені судом, якщо суд обере інший, більш м`який запобіжний захід ніж тримання під вартою. ОСОБА_6 має постійне місце проживання.

Захисник ОСОБА_5 зазначив, що ризики за ст. 177 КПК України, вказані слідчим та прокурором, є необґрунтованими, не підтверджуються матеріалами кримінального провадження. ОСОБА_6 не приховував речі або документи в кримінальному провадженні, з якими проводяться експертні дослідження; не може вчиняти тиск на свідків або потерпілу, оскільки вони за інкримінованими підозрюваними діями не є очевидцями події злочину.

Вислухавши прокурора, слідчого, підозрюваного та його захисника, дослідивши надані до клопотання матеріали кримінального провадження, слідчий суддя встановив такі обставини.

У судовому засіданні встановлено, що в провадженні СВ ВП № 1 Бориспільського РУП ГУ НП в Київській області перебуває кримінальне провадження, внесене 27.03.2021 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000143, за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

27.03.2021 в рамках зазначеного кримінального провадження ОСОБА_6 було затримано в порядку, передбаченому ст. 208 КПК України.

28.03.2021 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України. В якості підтвердження обґрунтованості підозри органом досудового розслідування до матеріалів клопотання надавались такі докази:

- витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 27.03.2021;

- постанову про визначення групи прокурорів від 27.03.2021, про створення групи слідчих від 27.03.2021, постанови про визначення підслідності кримінального правопорушення від 27.03.2021;

- рапорт поліцейського від 27.03.2021 про отримання заяви від ОСОБА_6 ;

- протокол огляду місця події від 27.03.2021;

- протокол допиту потерпілого ОСОБА_10 ;

- лікарське свідоцтво про смерть № 121 від 27.03.2021;

- протокол допиту свідка ОСОБА_11 від 27.03.2021;

- протокол допиту свідка ОСОБА_12 від 27.03.2021;

- протокол проведення слідчого експерименту за участю ОСОБА_12 від 27.03.2021;

- протокол допиту свідка ОСОБА_13 від 27.03.2021;

- протокол допиту свідка ОСОБА_14 від 27.03.2021;

- протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 27.03.2021, з якого видно, що було затримано ОСОБА_6 в порядку ст. 208 КПК України;

- протокол допиту підозрюваного від 27.03.2021;

- постанова про визнання речових доказів та передачу на зберігання від 27.03.2021;

- повідомлення про підозру ОСОБА_6 від 28.03.2021 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

28.03.2021 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, у рамках зазначеного кримінального провадження та 29.03.2021 слідчим суддею даного суду обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

В якості підтвердження обґрунтованості підозри ОСОБА_6 та наявності підстав для продовження тримання під вартою підозрюваного органом досудового розслідування до матеріалів клопотання надано такі докази:

- витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 27.03.2021 (а/с 6);

- постанова про створення групи слідчих від 27.03.2021 (а/с 7), постанова про визначення групи прокурорів від 27.03.2021 (а/с 9), постанови про визначення підслідності кримінального правопорушення від 27.03.2021 (а/с 10-11);

- протокол огляду місця події від 27.03.2021 (а/с 12-16);

- протокол прийняття усної заяви про кримінальне правопорушення від 27.03.2021 (а.с. 21), протокол допиту потерпілої ОСОБА_10 від 27.03.2021 (а.с. 24-25), паспорт громадянина України ОСОБА_9 (а.с. 26);

- лікарське свідоцтво про смерть № 121 від 27.03.2021 (а/с 27-28);

- протокол огляду від 27.03.2021 (а/с 29-30);

- доручення про проведення слідчих (розшукових) дій від 27.03.2021 (а.с. 31);

- протокол допиту свідка ОСОБА_11 від 27.03.2021 (а/с 32-34);

- протокол допиту свідка ОСОБА_12 від 27.03.2021 (а/с 35-40);

- протокол проведення слідчого експерименту за участю ОСОБА_12 від 27.03.2021 (а/с 41-44);

- протокол допиту свідка ОСОБА_13 від 27.03.2021 (а/с 45-47);

- протокол допиту свідка ОСОБА_14 від 27.03.2021 (а/с 48-51);

- протокол допиту свідка ОСОБА_15 від 27.03.2021 (а/с 52-53);

- протокол допиту свідка ОСОБА_16 від 27.03.2021 (а/с 54-56);

- протокол допиту свідка ОСОБА_6 від 27.03.2021 (а/с 57-58);

- протокол допиту свідка ОСОБА_17 від 27.03.2021 (а/с 59-60);

- протокол допиту свідка ОСОБА_18 від 27.03.2021 (а/с 61-62);

- протокол допиту свідка ОСОБА_19 від 29.03.2021 (а/с 63-65);

- постанови про призначення судово-медичної експертизи від 27.03.2021 (а.с. 66, 67), висновок експерта № 37 від 29.03.2021 (а.с. 68-69);

- протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення від 27.03.2021 (а.с. 70-73);

- повідомлення про підозру ОСОБА_6 від 28.03.2021 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України (а.с. 74-75);

- протокол допиту підозрюваного від 27.03.2021 (а/с 76-78);

- постанова про освідування особи та відібрання біологічних зразків від 27.03.2021 (а.с. 79-80), протокол отримання зразків для експертизи від 27.03.2021 (а.с. 81-82);

- ухвала слідчого судді Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 від 29.03.2021 у справі за № 73/465/21 (а.с. 89-96);

- відповідь на запит слідчого Переяслав-Хмельницької міськрайонної філії Київського обласного центру зайнятості від 29.03.2021 № 230/35.02/35.01-33, з якої вбачається те, що ОСОБА_6 не перебуває на обліку в даній установі (а.с. 97);

- відповідь на запит слідчого ІНФОРМАЦІЯ_3 від 29.03.2021 № 521, з якої вбачається те, що ОСОБА_6 перебуває на обліку військовозобов`язаних (а.с. 98);

- довідки лікаря-нарколога та лікаря-психіатра від 29.03.2021, видані КНП «Переяслав-Хмельницька центральна районна лікарня» про те, що ОСОБА_6 не перебуває на обліку та не звертався за допомогою до вказаних лікарів (а.с. 99);

- вимога УІАП НП в Київській області від 29.03.2021, згідно з якою ОСОБА_6 визнається особою, що не має судимості (а.с. 115-116);

- супровідний лист слідчого від 06.04.2021, постанови про призначення судової молекулярно-генетичної експертизи від 06.04.2021 (а.с. 100-109, 121-123), постанова про призначення судово-психіатричної експертизи від 11.05.2021 (а.с. 110-113); постанова про відібрання біологічних зразків від ОСОБА_12 від 23.04.2021 1 (а.с. 114);

- постанова керівника Бориспільської окружної прокуратури ОСОБА_20 від 17.05.2021 про продовження строку досудового розслідування (а.с. 117-120);

- висновок судово-психіатричного експерта № 318 від 12.05.2021 (а.с. 124-129), відповідно до якого ОСОБА_6 станом на 26.03.2021-27.03.2021 не страждав на психічне захворювання, має психічні та поведінкові розлади внаслідок вживання алкоголю;

- висновок експерта № СЕ-19/111-21/32597-БД від 16.07.2021 (а.с. 130-135);

- висновок експерта № СЕ-19/111-21/16654-БД від 20.07.2021 (а.с. 136-148);

- висновок експерта № СЕ-19/111-21/18511-БД від 21.07.2021 (а.с. 149-159);

- ухвала слідчого судді Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 від 17.06.2021 у справі за ун. № 373/465/21 (а.с. 160), відповідно до якої досудове розслідування в даному кримінальному провадженні продовжено до 27.09.2021.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

При цьому, суд ураховує, що поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, але, зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також ст. 17 ЗУ «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд враховує позиції Європейського суду з прав людини викладені в його рішеннях (п. 32 рішення ЄСПЛ від 30.08.1990 у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, Series А, № 182).

На думку суду, обґрунтованість підозри повинна бути визначена враховуючи положення ст. 94 КПК України, а саме, що слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Дослідивши у судовому засіданні надані органом досудового розслідування докази, суд дійшов висновку про те, що вони є такими, що обґрунтовують підозру ОСОБА_6 в інкримінованому злочині, тобто можливості того, що ОСОБА_6 міг вчинити правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 115 КК України - протиправне заподіяння смерті іншій людині (вбивство).

Надаючи такі висновки суд ураховує, що відповідно до лікарського свідоцтва про смерть № 121 від 27.03.2021 смерть ОСОБА_9 настала від гострої крововтрати та травми декількох кровоносних судин на рівні шиї, дата смерті ІНФОРМАЦІЯ_4 від нападу з метою убивства чи нанесення ушкодження.

Версія подій підозрюваного ОСОБА_6 полягає в тому, що крім ОСОБА_9 27.03.2021 не спостерігав де міг знаходитись ОСОБА_12 . Він, ОСОБА_9 та ОСОБА_12 , разом 26.03.2021 вживали алкогольні напої. ОСОБА_6 вказав, що ліг спати у зв`язку з сильним алкогольним сп`янінням, та залишив ОСОБА_9 з ОСОБА_12 у цій же квартирі АДРЕСА_2 (допит підозрюваного 27.03.2021 й пояснення при обранні запобіжного заходу).

Згідно зі ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 цього Кодексу.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до п. 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Як свідчать пояснення прокурора у судовому засіданні, підставою застосування до ОСОБА_6 як і продовження строку тримання під вартою, є наявність ризиків, передбачених п. 1, 2, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України. На думку суду, зазначені прокурором у судовому засіданні відомості щодо особистості підозрюваного, надані матеріали справи та встановлені у судому засіданні обставини подій, які описані у підозрі, свідчать про те, що ризики, передбачені п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України та наведені на їх обґрунтування обставини окрім обґрунтування слідчим ризику п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, як і надані на їх підтвердження відомості та докази, в цілому, є обґрунтованими.

Між тим, на думку суду, переховування від органу досудового розслідування у зв`язку з загрозою покарання за особливо тяжкий злочин, тиск на потерпілу та свідків, відсутні за таким обґрунтуванням слідчого, й не може базуватись на припущеннях схильності підозрюваного до насильства.

На підозрюваного поширюється презумпція невинуватості, та він не має судимості на підставі ст. 89 КК України.

Твердження слідчого в клопотанні, якого підтримав прокурор в судовому засіданні, про обізнаність ОСОБА_6 адрес потерпілої, свідків, не заслуговують на увагу. Обґрунтування ризику, що проявляється в обізнаності підозрюваного адрес учасників кримінального провадження, за визначенням не підтверджує ані незаконний тиск підозрюваного на потерпілу й свідків, ані будь-який інший процесуальний ризик.

Ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, щодо можливості підозрюваним здійснити переховування від органу досудового розслідування та суду; знищення, приховування або спотворення речей і документів; незаконний вплив на учасників кримінального провадження; продовжують існувати у зв`язку з таким.

Відповідно до протоколу допиту свідка ОСОБА_12 від 27.03.2021, протоколу проведення слідчого експерименту від 27.03.2021, ОСОБА_6 після виявлення трупа ОСОБА_9 попросив ОСОБА_12 не говорити про смерть ОСОБА_9 , а також після смерті ОСОБА_9 , перебуваючи разом з ОСОБА_12 27.03.2021 узяв мобільний телефон «Redmi 9», яким користувалась ОСОБА_9 , що відображено в протоколі допиту свідка ОСОБА_11 від 27.03.2021.

Так, відповідно до протоколу допиту свідка ОСОБА_11 27.03.2021, разом з ОСОБА_21 , ОСОБА_12 , ОСОБА_6 27.03.2021 знаходились у ОСОБА_13 , її доньки ОСОБА_22 за адресою: АДРЕСА_3 (протокол її допиту від 27.03.2021). Приблизно о 08 год. цього ж дня ОСОБА_6 мав при собі вказаний вище мобільний телефон, та ОСОБА_12 пропонував йому зізнатись, проте ОСОБА_6 нічого не повідомляв, в нього трусились руки та він плакав, поводив себе тривожно та перебував приблизно до 09 год., після чого покинув вказану в протоколі допиту адресу, за цей час дані особи разом вживали спиртні напої, включаючи підозрюваного.

Відповідно до протоколу проведення слідчого експерименту від 27.03.2021 ОСОБА_12 Повідомив, що за адресою: АДРЕСА_1 , 26.03.2021 разом з ОСОБА_6 , ОСОБА_9 вживали спиртні напої та ввечері, точного часу не вказано, ОСОБА_6 та ОСОБА_9 сварились між собою без бійки. Після цього він взяв з собою пляшку горілки та залишив дану адресу, направившись до своїх знайомих - ОСОБА_23 та ОСОБА_24 . На наступний день 27.03.2021 ОСОБА_12 зустрівся з ОСОБА_6 після прохання останнього в «допомозі», що вбачається з протоколу допиту свідка від 27.03.2021. ОСОБА_12 побачив на обличчі у ОСОБА_6 подряпини в районі підборіддя, яких не було на обличчі у останнього 26.03.2021.

ОСОБА_12 27.03.2021 прибув до ОСОБА_6 з горілкою, з метою вживання алкогольного напою, на прохання останнього щодо прибуття (допомоги). Цього ж дня о 07 год. 30 хв. ОСОБА_6 за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 , показав ОСОБА_12 тіло ОСОБА_9 , що знаходилось у спальній кімнаті, після чого ОСОБА_12 вийшов з з квартири. ОСОБА_6 при огляді трупа ОСОБА_9 запитував у ОСОБА_12 що «з цим» потрібно зробити.

ОСОБА_6 наздогнав ОСОБА_12 , вони разом пішли до ОСОБА_13 , ОСОБА_22 , з метою вживати горілку, що для звичайної людини свідчить про те, що підозрюваний не надає належного значення смерті іншої людини та йде з місця події, переховуючись до певного моменту в такий спосіб. При цьому, суд відзначає особисте повідомлення в поліцію самим підозрюваним про смерть ОСОБА_9 , що є підставою для офіційного розслідування обставин вбивства та вказує на певний позитивний розсуд підозрюваного.

Користування ОСОБА_6 після смерті ОСОБА_9 мобільним телефоном «Redmi 9», належного ОСОБА_9 , свідчить про існування ризику знищення, приховування, спотворення підозрюваним речей та документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, оскільки ОСОБА_6 не мав права користуватись чужим майном загиблої людини крім випадку крайньої необхідності, тобто негайного повідомлення про медичну допомогу або смерть людини (екстренний виклик уповноважених служб). Таке повідомлення про надання медичної домоги людині носить саме харектер негайності, без будь-яких зволікань. У зв`язку з цим судом встановлено протиправне відношення підозрюваного до речі в кримінальному провадженні, продовження антисоціальної поведінки шляхом кількаденного вживання алкоголю як до, так і після події вбивства ОСОБА_9 .

Враховуючи усе наведене вище, ОСОБА_6 активно спілкувався з даними особами, які визнані свідками в кримінальному провадженні, а свідку ОСОБА_12 вказував на те, щоб останній нічого не говорив про обставини події. Таке свідчить про намір ОСОБА_6 вплинути на даного свідка. Слідчим суддею зібрано достатньо відомостей про те, що ОСОБА_6 , будучи на свободі, може активно спілкуватись зі свідками, й може здійснювати на них протиправний тиск шляхом приховування інформації (на прикладі ОСОБА_12 ), вживати алкогольні напої разом зі свідками, що випливає з представлених суду доказів, внаслідок чого підозрюваний здійснить на них тиск, спотворивши за участю свідків істотні обставини кримінального провадження.

Крім цього, висновок судово-психіатричного експерта підтверджує залежність ОСОБА_6 від алкоголю, та останній повідомив в судовому засіданні, що не звертався за медичною допомогою від алкогольного впливу.

Ризик незаконного тиску підозрюваним на потерпілу не підтверджується, оскільки його належним чином не доведено органом досудового розслідування.

Також суд не погоджується з посиланням прокурора на те, що підтвердженням існування ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, є загроза тяжкого покарання. Ця обставина судом може бути врахована лише як інші обставини, передбачені ст. 178 КПК України. При цьому слід наголосити, що підставою застосування запобіжного заходу є не тяжкість покарання, а саме наявність ризиків, що були доведені прокурором.

Обґрунтування існування ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, повинно підтверджуватись доказами у їхній сукупності та взаємозв`язку, й не повинно пов`язуватись лише з тяжкістю інкримінованого злочину. Тяжкість злочину сама по собі очевидно не свідчить та не може свідчити про можливість переховування підозрюваного від уповноваженого вести досудовое розслідування органу.

Суд не може прийняти обґрунтування ризику, передбаченого п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, як перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, оскільки він не обґрунтований слідчим та прокурором. Такий ризик не повинен охоплюватись п. 1-3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, й обґрунтовання слідчим як намагання підозрюваного «заплутати» орган досудового розслідування не відповідає вимогам ст. 63 Конституції України.

Саме на слідчого під процесуальним керівництвом прокурора покладається обов`язок ефективно проводити досудове розслідування, збирати ті чи інші докази, якими повинні бути обґрунтовані доводи в судовому засіданні. Підозрюваний, відмовившись давати показання, керуючись висловленим доводом слідчого в судовому засіданні, сприятиме досудовому розслідуванню.

Навіть якщо слідчий вбачає нещирість, непослідовність у показаннях підозрюваного, приховування або заперечення ним інформації щодо причетності у вбивстві ОСОБА_9 , то це не впливає та не повинно впливати на хід досудового розслідування.

Суд наголошує, що орган досудового розслідування повинен дотримуватись засад кримінального провадження, змагальності сторін, принципу доведеності вини в кримінальному провадженні поза розумним сумнівом (beyond reasonable doubt), належним чином обґрунтовувати існування ризиків в кримінальному провадженні, а відтак звертатись до суду з відповідними доказами та доводити свою позицію в судовому засіданні.

У випадку повторення слідчим в клопотанні формулювання (формулювань) щодо намагання підозрюваного «заплутати» орган досудового розслідування в спосіб повідомлення про кримінальне правопорушення, або можливість підозрюваним вчиняти тиск на свідків (або потерпілого) у зв`язку з так званою «схильністю до насильства», й обізнаністю адрес проживання учасників кримінального провадження, або неодноразове твердження про непроведення допиту свідка ОСОБА_22 та інших слідчих дій без вказання перешкод цьому, суд в межах судового контролю повідомлятиме про таку бездіяльність, неефективність, заанґажованість з твердженнями обвинувального ухилу без доказів (схильності підозрюваного до насильства, можливості тиску останнього на свідків, перешкоджання слідству), керівникам прокуратури й органу досудового розслідування.

Суд вкотре акцентує увагу сторони обвинувачення на підвищений стандарт доказування в кримінальних провадженнях, оперативність досудового розслідування у зв`язку з триманням особи під вартою, причини для відмови у звільненні під заставу: а) ризик того, що підсудний не з`явиться в судове засідання; б) ризик того, що підсудний вживатиме заходів для запобігання відправленню правосуддя; в) скоїть інші правопорушення; г) стане причиною порушення громадського порядку (Tiron v. Romania (Тирон проти Румунії) § 37; Smirnova v. Russia (Смирнова проти Росії), § 59; Piruzyan v. Armenia (Пірузян проти Вірменії), § 94).

Відповідно до ст. 178 КПК України, слідчий суддя, оцінюючи клопотання слідчого, ураховує тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого злочину, зокрема, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення строком від семи до п`ятнадцяти років, вагомість наявних у кримінальному провадженні доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, відсутність міцних соціальних зв`язків, що ОСОБА_6 не працює. При цьому суд ураховує також обставини, які мали місце та встановлені у судовому засіданні, а саме спосіб та наслідки вчинення інкримінованого злочину, зокрема вчинення злочину із застосуванням предмета, схожого на ніж, нанесення ним тілесного ушкодження (тілесних ушкоджень) у важливі частини тіла - шию, перебування особи у стані сп`яніння під час інкримінованих йому дій.

Суд також ураховує, що 29.03.2021 слідчим суддею було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, з продовженням його строку 18.06.2021 в межах строку досудового розслідування до 16.08.2021. Отже, на час розгляду клопотання слідчого строк дії попереднього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ще не закінчився та відповідно до ухвали слідчого судді строк досудового розслідування в даному кримінальному провадженні продовжено до 27.09.2021.

Установлені в судовому засіданні ризики та оцінені особистісні відомості свідчать про те, що застосування до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою не буде достатнім для запобіганню встановлених у судовому засіданні ризикам, а також належної процесуальної поведінки підозрюваного.

З цих підстав суд приходить до висновку, що встановлені у судовому засіданні ризики повністю обґрунтовують запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, про продовження застосування якого просить слідчий у клопотанні, а тому суд вважає, що цілком обґрунтованим, відповідним особі підозрюваного, а також меті запобіжного заходу є доцільність продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Суд зауважує, що ним перевірено у судовому засіданні, що закінчити досудове розслідування не можливо внаслідок виконання великого обсягу процесуальних дій та складності кримінального провадження. Як видно з клопотання, з метою забезпечення належного виконання завдань кримінального провадження, під час досудового розслідування проведено ряд слідчих (розшукових) та процесуальних дій, спрямованих на отримання та перевірку зібраних доказів. Разом з цим, на даний час необхідно провести наступні слідчі-процесуальні дії:

- провести судово-медичні експертизи з приводу встановлення характеру, локалізації, механізму спричинення, ступеню тяжкості тілесних ушкоджень, отриманих ОСОБА_9 , причин її смерті;

- провести інші експертизи: молекулярно-генетичні, комп`ютерно-технічну мобільного телефону;

- виконати ряд інших слідчих дій, необіхдних в кримінальному провадженню; прийняти законне процесуальне рішення з урахуванням вимог глави 24 КПК України.

Клопотання слідчого відповідає вимогам ст. 199 КПК України й підлягає задоволенню, а тому слід продовжити строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_6 у межах строку досудового розслідування, на 60 днів.

Відповідно до п. 2 ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, який спричинив загибель людини.

Разом з цим, ураховуючи вимоги ч. 3 ст. 183 КПК України суд вважає за необхідне при постановленні ухвали про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не визначати розмір застави.

На підставі викладеного та керуючись ст. 193-197, 199, 369-372, 376 КПК України,

постановив:

Клопотання слідчого про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР № 0000143 від 27.03.2021 за ч. 1 ст. 115 КК України, задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в межах строку досудового розслідування, тобто до 27 вересня 2021 року.

Для утримання під вартою ОСОБА_6 направляється до Київського слідчого ізолятора Державної пенітенціарної служби України.

Строк дії ухвали до 27 вересня 2021 року включно.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копія ухвали про застосування запобіжного заходу невідкладно вручається підозрюваному та його захиснику та може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ ОСОБА_25