Справа № 274/3695/21 Провадження № 1-кс/0274/1133/21 УХВАЛА
26.07.2021 м.Бердичів
Слідчий суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 (далі - Суд), за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання власника майна ОСОБА_3 про скасування арешту майна,
Власник майна, ОСОБА_3 , звернулася до слідчого судді з клопотанням, в якому просить скасувати арешт на належне їй майно - вантажний сідловий тягач марки «SCANIA 124» р/н НОМЕР_1 в складі з напівпричепом марки «SREM TRAILOR S 383EL» р/н НОМЕР_2 та повернути його їй для належного зберігання.
В обґрунтування клопотання зазначено, що на даний час проведено судові експертизи: технічного засобу транспортного засобу та транспортно-трасологічнуотримано висновки, а тому вважає, що відпала потреба у подальшому арешті сідлового тягача в складі з напівпричепом у зв`язку з чим просить скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Бердичівського міськрайонного суду від 07.06.2021.
23.07.2021 на адресу суду надійшло клопотання про проведення судового засідання без участі ОСОБА_3 та її представника, вимоги клопотання підтримує у повному обсязі та просить їх задовольнити.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 174 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе провести розгляд клопотання за відсутності заявника і слідчого, які скористались наданим процесуальним правом і подали заяви про розгляд клопотання без їх участі.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Положеннями статей 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Згідно положень статті 1-ї Першого протоколу до Європейської конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном, ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.
Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини продовження заходів забезпечення кримінального провадження, як упродовж досудового розслідування, так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи, в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності.
Згідно частин 1, 2 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.
Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.
Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Відповідно до ухвали слідчого судді Бердичівського міськрайоного суду Житомирської області від 07.06.2021 накладено арешт на напівпричіп марки «SREM TRAILOR S 383EL», р/н НОМЕР_2 та вантажний сідловий тягач марки «SCANIA 124», р/н НОМЕР_1 , які знаходяться у власності ОСОБА_3 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 із забороною користування та розпорядження.
Згідно вимог ч. 4 ст. 173 КПК України у разі застосування заходу забезпечення у вигляді арешту слідчий суддя повинен застосувати найменш обтяжливий спосіб арешту майна.
При вирішенні питання про наявність достатніх підстав вважати, чи існує потреба у подальшому застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту на транспортний засіб в ході розгляду клопотання заявника про скасування арешту майна, слідчий суддя має враховувати підстави, визначені ст.ст. 170, 173 КПК України.
Зокрема, слідчий суддя повинен брати до уваги необхідність такого арешту з огляду на завдання кримінального провадження, наслідки арешту для особи, відносно майна якої застосовується відповідний арешт.
Враховуючи, що на час розгляду клопотання у кримінальному провадженні проведено необхідні судові експертизи та слідчі дії, беручи до уваги принципи непорушності та недоторканості права власності, слідчий суддя вважає за необхідне скасувати арешт з вантажного сідлового тягача марки «SCANIA 124» р/н НОМЕР_1 в складі з напівпричепом марки «SREM TRAILOR S 383EL» р/н НОМЕР_2 , що належить ОСОБА_3 .
Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 169 КПК України тимчасово вилучене майно повертається особі, у якої воно було вилучено у разі скасування арешту.
Частина 3 статті 169 КПК України передбачає, що слідчий, прокурор після отримання судового рішення про повне або часткове скасування арешту тимчасово вилученого майна повинні негайно вжити заходів щодо виконання судового рішення та направити повідомлення про його виконання слідчому судді.
Керуючись ст.ст. 22, 170, 174 КПК України, слідчий суддя
п о с т а н о в и в:
Клопотання власника майна ОСОБА_3 про скасування арешту майна задовольнити.
Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 07.06.2021, на напівпричіп марки «SREM TRAILOR S 383EL», р/н НОМЕР_2 та вантажний сідловий тягач марки «SCANIA 124», р/н НОМЕР_1 , які знаходяться у власності ОСОБА_3 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 із скасуванням заборони на право користування та розпорядження.
Зобов`язати відповідальних працівників за місцем зберігання вказаного майна безоплатно повернути ОСОБА_3 напівпричіп марки «SREM TRAILOR S 383EL», р/н НОМЕР_2 та вантажний сідловий тягач марки «SCANIA 124», р/н НОМЕР_1 .
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1