Справа № 526/1624/21
Провадження № 1-кс/526/503/2021
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 липня 2021 року слідчий суддя Гадяцького районного суду Полтавської області ОСОБА_1

з участю секретаря ОСОБА_2

старшого дізнавача СД ВП №1 Миргородського РВП ГУНП в Полтавській області

ОСОБА_3

користувача майна ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Гадяч клопотання старшого дізнавача СД ВП №1 Миргородського РВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000150 від 02.07.2021 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ст. 290 КК України,

у с т а н о в и в:

старший дізнавач СД ВП №1 Миргородського РВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 за погодженням прокурора Гадяцького відділу Миргородської оружної прокуратури ОСОБА_5 звернулась з клопотанням про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000150 від 02.07.2021 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ст. 290 КК України.

У клопотанні зазначає, що 02.07.2021 до ВП №1 Миргородського РВП ГУНП в Полтавській області надійшла доповідна записка від старшого судового експерта Полтавського НДЕКЦ МВС України ОСОБА_6 про те, що 02.07.2021 під час проведення криміналістичного дослідження ідентифікаційних номерних позначень автомобіля марки КАМАЗ 5320 з реєстраційним номером НОМЕР_1 зеленого кольору 1980 року випуску, яким користувався ОСОБА_4 , встановлено, що номерне позначення мотору піддавалося зміні механічним шляхом не в умовах заводу-виробника.

02.07.2021 у ході проведення огляду до ВП №1 Миргородського РВП було вилучено автомобіль КАМАЗ 5320 з реєстраційним номером НОМЕР_1 , зеленого кольору, яким користувався ОСОБА_4 , тобто до вказаного транспортного засобу, здійснено тимчасовий доступ відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України.

У ході проведення досудового розслідування зібрано докази, які вказують на те, що зазначений вище автомобіль має зміни номерного позначення двигуна, яке піддавалося зміні шляхом демонтажу заводської таблички з номерним позначенням не в умовах заводу виробника, механічним шляхом.

Таким чином, вказаний вище автомобіль, як річ, є матеріальним об`єктом, який містить відомості та може бути використаний як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а отже має значення для розкриття кримінального проступку (значення речового доказу у кримінальному провадженні).

За постановою дізнавача СД ВП Миргородського РВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 від 02.07.2021 автомобіль визнано речовим доказом, оскільки він повністю відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Окрім того, на даний час існує необхідність у проведенні криміналістичної експертизи, результати проведення якої мають значення для розкриття кримінального правопорушення також необхідно дослідити, хто, коли та з якою метою підробив ідентифікаційний номер двигуна.

Посилаючись на достатність підстав для накладення арешту на майно, дізнавач просить, у відповідності до ч. 2 ст. 170 КПК України, накласти арешт на автомобіль, з позбавленням права на відчуження та розпорядження цим майном на час проведення досудового розслідування.

Старший дізнавач СД ВП №1 Миргородського РВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 у судовому засіданніпідтримала клопотання та просила його задовольнити, обґрунтовуючи необхідність накладення арешту на тимчасово вилучене майно, оскільки воно має значення речового доказу у кримінальному провадженні та необхідне для проведення експертних досліджень.

Користувач транспортного засобу ОСОБА_4 у судовому засіданні пояснив, що автомобіль йому потрібен для здійснення підприємницької діяльності, а тому він заперечує щодо накладення арешту на нього з позбавленням права розпорядження.

Згідно витягу з кримінального провадження № 0000150 від 02.07.2021 внесено відомості до ЄРДР за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України.

Відповідно до ч. ч. 5, 7 ст. 237 КПК України, при проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Зі змісту протоколу огляду від 02.07.2021 вбачається, що до ВП №1 Миргородського РВП ГУНП в Полтавській області вилучено автомобіль КАМАЗ 5320 з реєстраційним номером НОМЕР_1 , зеленого кольору.

Відповідно до облікової картки № НОМЕР_2 від 21.01.2015, автомобіль КАМАЗ 5320 з реєстраційним номером НОМЕР_1 , зеленого кольору належить ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жительці с. Нижня Будаківка Миргородського (межі бувшого Лохвицького) району Полтавської області.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно ч. 2 та ч. 3 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів та накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

У відповідності до ч. 1 ст. 98 КПК України - речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

У відповідності до ч. ч. 2, 4 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати: правову підставу для арешту майна , можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для третіх осіб.

У разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд, зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Дізнавачем доведено, що автомобіль КАМАЗ 5320 з реєстраційним номером НОМЕР_1 , зеленого кольору є об`єктом, що містить відомості, які можуть бути використані як доказ у даному кримінальному провадженні, а також необхідний для проведення експертних досліджень, тому наявні підстави для задоволення клопотання в частині накладення арешту на даний транспортний засіб, з позбавленням права на його відчуження на час проведення досудового розслідування, а також розпорядження ним на час проведення експертизи транспортного засобу.
Разом з тим, дізнавачем не доведено підстав для накладення арешту на вказаний транспортний засіб з позбавленням права на розпорядження ним на весь час проведення досудового розслідування, а тому підстави для задоволення клопотання в цій частині відсутні.
Керуючись статтями 170 -173 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в :

Клопотання старшого дізнавача СД ВП №1 Миргородського РВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити частково.

Накласти арешт на транспортний засіб КАМАЗ 5320, реєстраційний номер НОМЕР_1 , з номерним позначенням кузова № НОМЕР_3 , зеленого кольору 1980 року випуску, який згідно облікової картки № НОМЕР_2 від 21.01.2015 належить ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жительці с. Нижня Будаківка Миргородського району Полтавської області, яким користується ОСОБА_4 , з позбавленням права відчуження на час проведення досудового розслідування та розпорядження на час проведення експертизи з комплексного дослідження транспортного засобу.
В іншій частині клопотання залишити без задоволення.

Роз`яснити власнику та володільцю автомобіля, що відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням власника або володільця майна.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено 08 липня 2021 року.

Слідчий суддя: ОСОБА_1