СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/1503/21
ун. № 759/4476/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 квітня 2021 року м. Київ
слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , представника заявника ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_5 про скасування арешту майна, -

В С Т А Н О В И В:
Адвокат ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_5 , звернувся до суду з клопотанням про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м.Києва від 11.08.2017 по справі №759/12111/17 (провадження № 1-кс/759/2758/17) у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0009201 від 16.09.2016р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, зокрема на квартиру АДРЕСА_1 .
В обґрунтування клопотання заявник посилається на те, що власником вказаної квартири є ОСОБА_5 . Кримінальне провадження в межах якого слідчим подавалось клопотання є фактовим, жодній особі не повідомлено про підозру, а тривале застосування такого заходу забезпечення суттєво обмежує права власника майна. Крім того, вважає, що клопотання подано не належною особою. оскільки арешт був на накладений на майно третьої особи, а отже, з таким клопотанням мав право звернутись лише прокурор. У зв`язку з викладеним просить скасувати арешт майна, як накладений необґрунтовано та в застосуванні якого відпала потреба.
В судовому засіданні представник ОСОБА_5 ОСОБА_4 клопотання підтримав та просив його задовольнити з підстав, викладених у ньому, також звернув увагу, що у разі виникнення спору з потерпілим, він може бути вирішений у межах цивільного судочинства.
Прокурор у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання.
Заслухавши пояснення прокурора та представника заявника, дослідивши долучені до клопотання документи, оглянувши матеріали досудового розслідування, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя згідно ст.ст. 94, 132, 173 КПК України повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, арешт майна є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження.
У відповідності до ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора, може бути виконано завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.
При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому, закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на цій стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість в тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна власником квартири АДРЕСА_1 є ОСОБА_5 .
Як вбачається з матеріалів справи, у даному кримінальному провадженні жодній особі про підозру не повідомлено.
За таких обставин, власник майна, на яке слідчим суддею накладено арешт, а саме ОСОБА_5 , на даному етапі досудового розслідування у даному кримінальному провадженні має статус третьої особи.
Разом з тим, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді звернувся слідчий слідчого відділу Святошинського УП ГУНП в м. Києві, що суперечить вимогам ч. 2 ст. 64-2 КПК України.
Враховуючи викладене, слідчий суддя вважає, що прокурор не надав достатніх і належних доказів обґрунтованості накладення арешту на майно, що виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи особи потребам досудового розслідування, крім того, клопотання внесено до суду з недотриманням вимог ч. 2 ст. 64-2 КПК України, отже клопотання про скасування арешту майна слід задовольнити.
Керуючись ст.ст.170, 174, 369 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В:
Клопотання адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_5 про скасування арешту майна задовольнити.
Арешт, накладений ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м.Києва від 11.08.2017р. у справі №759/12111/17, а саме на квартиру АДРЕСА_1 скасувати.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1