Провадження №1-кс/337/572/2021
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 липня 2021 року Слідчий суддя Хортицького районного суду м.Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , заявника ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Запоріжжі скаргу ОСОБА_4 на бездіяльність посадових осіб Відділу поліції №5 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

ВСТАНОВИВ:
30.06.2021р. до Хортицького районного суду міста Запоріжжя надійшла вказана скарга ОСОБА_4 , яка мотивована тим, що 29.04.2021р. приблизно о 13.00 год. ним до ВП №5 ЗРУП ГУНП в Запорізький області подано чотири заяви про вчинення патрульним поліцейським УПП НП ДПП у м.Запоріжжі ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, що мають ознаки передбачені ч.2 ст.365, ч.2 ст.366, ст.374 КК України. Проте, протягом 24 годин уповноважені посадові особи ВП №5 ЗРУП ГУНП в Запорізький області не внесли відомості за його заявами про кримінальні правопорушення до ЄРДР.

Просить зобов`язати уповноважену особу ВП №5 ЗРУП ГУНП в Запорізький області внести до ЄРДР відомості про вчинення кримінальних правопорушень по кожній його заяві, надати йому витяг з кожного ЄРДР, передати матеріали за підслідністю територіальному правлінню ДБР у м.Мелітополь, видати йому пам`ятку потерпілого.

В судовому засіданні заявник ОСОБА_4 вимоги, викладені в скарзі підтримав та додатково пояснив, що заяви про вчинення поліцейським УПП у Запорізькій області ОСОБА_5 кримінальних правопорушень подані ним 29.06.2021р. безпосередньо до ВП №5 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області. Підставою для подання таких заяв були події, які відбувались 28.06.2021р. приблизно о 13.30 год. в Хортицькому районі м.Запоріжжя біля 2-го під`їзду будинку №41 по пр. Ювілейному, під час яких ОСОБА_5 , який є співробітником Управління патрульної поліції у Запорізькій області, сфальсифікував факт ДТП або порушення ПДР, свідком якого був заявник, незаконно вимагав у нього надати документи, які посвідчують особу, після цього незаконно його затримав та доставив до Відділу поліції №5 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області, де сфальсифікував протокол про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.44-3 КУпАП. При цьому співробітник поліції не викликав йому адвоката, тобто позбавив права на захист. Внаслідок таких дій йому стало погано, погіршилось самопочуття, в зв`язку з чим була викликана швидка допомога.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 просив у задоволенні скарги відмовити, оскільки вважає її необґрунтованою та безпідставною. Доводи заявника є неконкретними, з них неможливо зробити висновок про наявність в діях співробітника патрульної поліції будь-яких правопорушень.

Посадова особа ВП №5 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області в судове засідання не прибула. Заступником начальника СВ ВП №5 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_6 через канцелярію суду подані письмові заперечення на скаргу ОСОБА_4 , в яких, зокрема, зазначено, що дійсно ОСОБА_7 звернувся до ВП №5 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області із заявою про незаконні дії працівників поліції. При вивченні матеріалів було встановлено, що 28.06.2021р. відносно ОСОБА_4 був складений протокол за ч.1 ст.44-3 КУпАП, у зв`язку з чим останній відвідував ВП №5 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області, при цьому затриманий не був, виклик адвоката не був обов`язковий. Незгода ОСОБА_4 з діями працівника поліції під час складання протоколу про адміністративне правопорушення, не є підставою для внесення відомостей про кримінальні правопорушення до ЄРДР. Також вказує, що відповідно до вимог чинного законодавства, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24-х годин зобов`язані внести відомості до ЄРДР та розпочати розслідування тільки за заявою або повідомленням, які містять ознаки кримінального правопорушення, а не будь-які інші. Діючи відповідно до встановленого порядку вирішення заяв і повідомлень, що надходять до чергової частини ОВС і в яких відсутні відомості, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, після реєстрації їх в журналі єдиного обліку, про відомості у них доповідаються начальнику органу ВС для розгляду та прийняття рішення і такі заяви й повідомлення не вносяться до ЄРДР. Підстав для внесення до ЄРДР відомостей про вчинення кримінальних правопорушень за заявами ОСОБА_4 у органу досудового розслідування не було.

Також заступник начальника СВ ВП №5 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_6 подала до суду заяву про розгляд скарги без участі представників СВ ВП №5 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області.

Дослідивши матеріали скарги, заслухавши пояснення заявника, думку прокурора, слідчий суддя встановив наступне.

29.06.2021р. ОСОБА_4 звернувся до ВП №5 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області з чотирма заявами про кримінальні правопорушення.

У вказаних заявах ОСОБА_4 повідомив, що 28.06.2021р. приблизно о 13.40 год. в Хортицькому районі за адресою Ювілейний, 41 співробітник УПП в Запорізькій області ОСОБА_5 сфальсифікував факт ДТП, на підставі якого вимагав у нього документи, які посвідчують особу, таким чином вчинив дії, які мають ознаки ч.2 ст.366 КК України. Крім того, по сфальсифікованій причині він був затриманий та доставлений до ВП №5 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області, де був позбавлений права на захист (адвоката), таким чином дії поліцейського УПП в Запорізькій області ОСОБА_5 мають ознаки кримінального правопорушення за ст.374 КК України. У двох інших заявах зазначає, що затримання та доставлення його до ВП №5 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області працівниками патрульної поліції, зокрема інспектором ОСОБА_5 , є незаконними.

Також слідчий суддя встановив, що у зв`язку з відсутністю фактичних даних та достатніх обставин, які б свідчили про наявність ознак кримінальних правопорушень та неможливістю на теперішній час прийняти законне рішення про внесення відповідної інформації до ЄРДР, начальником СВ ВП №5 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_8 матеріали за заявами ОСОБА_4 від 29.06.2021р. передані начальнику ВП №5 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області для подальшого їх розгляду згідно Закону України «Про звернення громадян» та Положення про порядок роботи із зверненнями громадян і організації їх особистого прийому в системі Міністерства внутрішніх справ України, затвердженого наказом МВС України від 15.11.2017р. №930 чи в порядку, визначеному Розділом ІV КУпАП, у випадку не підтвердження факту скоєння кримінального правопорушення.

Також встановлено, що 28.06.2021р. о 13.45 год. співробітниками УПП в Запорізькій області відносно ОСОБА_4 складено протокол про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.44-3 КУпАП (порушення правил щодо карантину людей, сан.-гігієничних, сан.-протиепідемичних правл і норм).

В силу ч.2 ст.55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій, бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Згідно з ч.1 ст.24 КПК України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

У відповідності до п.1 ч.1 ст.303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч.1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Положення ст.214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч.1 ст.2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до пп.2 п.1 Розділу ІІ Положення про порядок ведення ЄРДР, затвердженого наказом Генерального прокурора України № 139 від 6 квітня 2016 року, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам п.4 ч.5 ст.214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення.

Це є гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є наявність об`єктивних даних, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину, фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Дослідивши зміст заяв ОСОБА_4 про вчинення кримінальних правопорушень, слідчий суддя дійшов висновку, що останні не містять даних, які б вказували на об`єктивні ознаки кримінальних правопорушень, та свідчили б про наявність в діях певних осіб ознак передбачених КК України кримінальних правопорушень.

Так, враховуючи положення ч.1 ст. 2, ст.11 КК України, підставами вважати заяву чи повідомлення саме про кримінальне правопорушення є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину.

Верховний Суд у своїй постанові від 16 травня 2019 року (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) наголосив, що якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.

Внесення до ЄРДР неконкретних тверджень (у тому числі припущень) заявника про вчинення кримінального правопорушення за відсутності будь-яких об`єктивних відомостей про обставини його вчинення призвело б до: (1) розпорошення обмежених сил і засобів правоохоронної системи держави на перевірку значної кількості безпідставних та абстрактних повідомлень про кримінальні правопорушення, що в свою чергу (2) не дозволило б концентрувати зусилля на розслідуванні дійсно суспільно-небезпечних діянь, що неминуче знизило б ефективність захисту особи, суспільства та держави від цих кримінальних правопорушень, ускладнило б охорону прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, які зазнали шкоди від таких правопорушень; (3) порушення права та законних інтересів осіб, згаданих в таких повідомленнях; (4) використання інструментів статті 214 КПК України не для ініціювання початку досудового розслідування щодо конкретного кримінального правопорушення, а для спрямування сил і засобів правоохоронних органів загалом на всю діяльність визначеного заявником підприємства, установи чи організації або окремої людини з метою вже самостійного виявлення слідчим, дізнавачем, прокурором обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення (а це є вже іншим приводом для початку досудового розслідування за статтею 214 КПК України), а також (5) унеможливлення застосування механізму притягнення заявників до кримінальної відповідальності за завідомо неправдиві повідомлення про кримінальні правопорушення (стаття 383 КК України). Зазначене не відповідає завданням кримінального провадження, які визначені в статті 2 КПК України.

Таким чином, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

Натомість, зі змісту заяв ОСОБА_4 вбачається, що його доводи фактично зводяться до незгоди із діями співробітника УПП в Запорізькій області ДПП під час перевірки документів та процедури складання відносно заявника протоколу про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.44-3 КУпАП.

Однак, вказані обставини не свідчать про можливе скоєння зазначених в заявах кримінальних правопорушень. Доводи заяв не містять необхідних відомостей про вчинені кримінальні правопорушення, які відповідно до вимог ч.5 ст.214 КПК України мають вноситися до Єдиного реєстру досудових розслідувань, а ґрунтуються на суб`єктивній оцінці заявника та його ставленні до зазначених у заявах обставин. Інших відомостей про вчинення передбачених кримінальним законом кримінальних правопорушень заява не містить.

На думку слідчого судді, з наведених у заявах від 29.06.2021р. фактів, неможливо зробити висновок про наявність кримінальних правопорушень.

При цьому необхідно враховувати, що основним складовим елементом об`єктивної сторони будь-якого кримінального правопорушення є його суспільна небезпечність. Кримінальне правопорушення серед інших правопорушень характеризується вищим ступенем суспільної небезпечності і саме це дозволяє відмежовувати його від близьких за об`єктивними і суб`єктивними ознаками інших правопорушень (адміністративних, дисциплінарних та інших).

Належних обґрунтувань на підтвердження скоєння вказаних у заяві кримінальних правопорушень, заявником не вказано.

Також, слід зауважити, що процесуальне законодавство не передбачає обов`язку посадових осіб органів досудового розслідування вчиняти всі дії, які ініціюються учасниками кримінального провадження, оскільки такі дії в певних випадках можуть бути недоцільними, а інколи передчасними або взагалі перешкоджати досягненню завдань кримінального провадження.

Таким чином, враховуючи викладене вище, оскільки доводи ОСОБА_4 фактично стосуються незгоди заявника із діями співробітника патрульної поліції під час складання протоколу про адміністративне правопорушення, а також не містять достатніх даних про наявність ознак кримінально-караного діяння, слідчий суддя доходить висновку, що посадовими особами ВП №5 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області не було допущено протиправної бездіяльності при розгляді даних заяв.

Також слід зазначити, що вимоги скарги про направлення матеріалів кримінального провадження за підслідністю та вручення пам`ятки потерпілого не є предметом розгляду слідчим суддею у порядку, визначеному ч. 1 ст. 303 КПК України, оскільки перелік дій слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені, є вичерпним і розширенню не підлягає.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 307 КПК України, за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора постановляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу. Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

На підставі вищевикладеного, слідчий суддя не вбачає передбачених законом підстав для задоволення скарги ОСОБА_4 та зобов`язання уповноважених осіб ВП №5 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області внести відомості за його заявами до ЄРДР та доходить висновку, що у задоволенні скарги необхідно відмовити.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.214, 303-307 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:
У задоволенні скарги ОСОБА_4 на бездіяльність посадових осіб Відділу поліції №5 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області щодо невнесення відомостей про кримінальні правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали складено та оголошено учасникам справи 05.07.2021 року о 10.15 год.

Слідчий суддя ОСОБА_1