Провадження № 1-кс/686/3397/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 березня 2021 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Хмельницькому клопотання слідчого слідчого відділу УСБУ у Хмельницькій області старшого лейтенанта юстиції ОСОБА_4 , погодженого з прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця с. Мар`янівка Хмельницького району Хмельницької області, зареєстрованого та жителя АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

у кримінальному провадженні №0000022,

встановив:

Слідчий слідчого відділу УСБУ у Хмельницькій області старший лейтенант юстиції ОСОБА_4 25.03.2021 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області з клопотанням, погодженим з процесуальним прокурором ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту із забороною залишати житло в нічний час доби (з 22 години до 06 години) відносно ОСОБА_6 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст.15 і ч. 1 ст. 201 КК України (контрабанда) посилаючись на те, що існують передбачені ст.177 КПК України ризики: переховування від органів досудового розслідування та/або суду; незаконного впливу на свідків у даному кримінальному провадженні; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовження кримінального правопорушення, у якому він підозрюється.

У судовому засіданні слідчий і прокурор клопотання підтримали, наполягали на його задоволенні.

Підозрюваний і його захисник проти задоволення клопотання заперечили.

Крім цього, заперечили причетність ОСОБА_6 до вчинення кримінального правопорушення, разом із тим просили застосувати відносно підозрюваного більш м`який запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Захисник ОСОБА_5 крім цього зазначив, що підозра у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення необґрунтована, зазначені у клопотанні ризики не підтверджені.

Також на думку захисника, клопотання не містить викладу обґрунтування неможливості більш м`яким запобіжним заходом забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Заслухавши учасників судового провадження, дослідивши матеріали клопотання та надані матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до такого висновку.

Згідно з ч.1 ст. 196 КПК України в ухвалі про застосування запобіжного заходу суд зазначає відомості про: 1) кримінальне правопорушення (його суть і правову кваліфікацію із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність), у якому обвинувачується особа; 2) обставини, які свідчать про існування ризиків, передбачених статтею 177 КПК; 3) обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 КПК; 4) посилання на докази, які обґрунтовують ці обставини; 5) запобіжний захід, який застосовується.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (частина 1 статті 194 КПК).

Досудовим розслідуванням встановлено, що 04.06.2020 близько 17 години ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , маючи на меті продаж жителю Литовської Республіки старовинних монет, які є культурними цінностями, діючи умисно та з корисливих мотивів, порушуючи положення та вимоги ст.ст. 54, 66, 68 Конституції України, ст.ст. 1, 8, 11 13, 15, 19 Закону України «Про вивезення, ввезення та повернення культурних цінностей» від 21.09.1999 № 1068-ХIV, п.п. 3, 8 Порядку видачі свідоцтва на право вивезення (тимчасового вивезення) культурних цінностей або відмови в його видачі, переоформлення, видачі дубліката, анулювання, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.11.2015 № 963, п.п. 1.3, 1.6., 2.5., 4.2., 5.1. Інструкції про порядок оформлення права на вивезення, тимчасове вивезення культурних цінностей та контролю за їх переміщенням через державний кордон України, затвердженої наказом Міністерства культури і мистецтв України від 22.04.2002 № 258, п. 2 Постанови Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 № 448 «Про порядок вивезення (пересилання) за межі митної території України громадянами дорогоцінних металів (за винятком банківських металів, пам`ятних та ювілейних монет України із дорогоцінних металів), дорогоцінного каміння та виробів із них, а також культурних цінностей з метою їх відчуження», а також ст.ст. 257, 258, 262, 374 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI, завідомо для себе не маючи свідоцтва на право вивезення (тимчасового вивезення) культурних цінностей, перебуваючи у приміщенні міського відділення поштового зв`язку № 27 м. Хмельницький Хмельницької дирекції АТ «Укрпошта», що знаходиться за адресою: м. Хмельницький, вул. Залізняка, 8, маючи на меті переміщення через митний кордон України з приховуванням від митного контролю культурних цінностей старовинних монет, оформив та передав працівнику об`єкта поштового зв`язку міжнародне поштове відправлення у формі листа № RC290033892UA, адресоване мешканцю Литовської Республіки « ОСОБА_7 » на адресу: « ІНФОРМАЦІЯ_2 », у яке раніше в невстановлений досудовим розслідуванням час та у невстановленому досудовим розслідуванням місці вклав в окремих зіп-пакетах та у лист картону між його шарами, які в подальшому обмотав фольгою сірого кольору для приховування від митного контролю, 11 монет, а саме: «гріш, Герцогство Прусія, 1533 року карбування», «гріш, Герцогство Лігніц-Бріг, 1544 року карбування», «гріш, Герцогство Прусія, 1540 року карбування», «гріш, Герцогство Прусія, 1541 року карбування», «гріш, Герцовство Прусія, 1543 року карбування», «гріш, Герцогство Прусія, 1544 року карбування», «гріш, Герцогство Прусія, 1545 року карбування», «гріш, Герцогство Прусія, 1546 року карбування», «трояк, Річ Посполита, 1621 року карбування», «грошен, 1616 року карбування» та «подвійний денарій, Велике князівство Литовське, 1570 року карбування».

При цьому ОСОБА_6 , розуміючи протиправність своїх дій, усвідомлюючи, що переміщення культурних цінностей через митний кордон України без дозвільних документів заборонене, з метою приховання своєї злочинної діяльності вказав в якості відправника міжнародного поштового відправлення № RC290033892UA вигадані персональні дані, а саме: « ОСОБА_8 , АДРЕСА_2 », а також, маючи намір уникнути процедури митного декларування, не надав працівнику об`єкта поштового зв`язку митну декларацію, що містила би обсяг відомостей (даних), достатній для завершення митного оформлення товарів старовинних монет, та не заявив про митний режим їх пересилання.

Тобто ОСОБА_6 виконав усі дії, які вважав необхідними для доведення кримінального правопорушення до кінця, а саме для переміщення культурних цінностей через митний кордон України з приховуванням від митного контролю, однак кримінальне правопорушення не було закінчено з причин, які не залежали від волі ОСОБА_6 , оскільки 06.06.2020 у зоні митного контролю на території відділу митного оформлення № 1 пункту контролю на станції «Київ-Пасажирський» митного поста «Спеціалізований» Київської митниці Держмитслужби, розташованого в приміщенні АТ ДОПП «Укрпошта», що знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Г. Кірпи, 2, посадовими особами митного органу під час проведення митного огляду міжнародного поштового відправлення у формі листа № RC290033892UA, виявлено та вилучено 11 монет, 4 з яких мають історичну та культурну цінність, а саме: «гріш, Герцогство Прусія, 1541 року карбування», «гріш, Герцогство Прусія, 1544 року карбування», «гріш, Герцогство Прусія, 1545 року карбування» та «гріш, Герцогство Прусія, 1546 року карбування».

Разом з тим, ОСОБА_6 , 27.10.2020, близько 15 години, маючи на меті продаж жителю Республіки Польща старовинних монет, які є культурними цінностями, діючи умисно та з корисливих мотивів, порушуючи положення та вимоги ст.ст. 54, 66, 68 Конституції України, ст.ст. 1, 8, 11 13, 15, 19 Закону України «Про вивезення, ввезення та повернення культурних цінностей» від 21.09.1999 № 1068-ХIV, п.п. 3, 8 Порядку видачі свідоцтва на право вивезення (тимчасового вивезення) культурних цінностей або відмови в його видачі, переоформлення, видачі дубліката, анулювання, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.11.2015 № 963, п.п. 1.3, 1.6., 2.5., 4.2., 5.1. Інструкції про порядок оформлення права на вивезення, тимчасове вивезення культурних цінностей та контролю за їх переміщенням через державний кордон України, затвердженої наказом Міністерства культури і мистецтв України від 22.04.2002 № 258, п. 2 Постанови Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 № 448 «Про порядок вивезення (пересилання) за межі митної території України громадянами дорогоцінних металів (за винятком банківських металів, пам`ятних та ювілейних монет України із дорогоцінних металів), дорогоцінного каміння та виробів із них, а також культурних цінностей з метою їх відчуження», а також ст.ст. 257, 258, 262, 374 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI, завідомо для себе не маючи свідоцтва на право вивезення (тимчасового вивезення) культурних цінностей, перебуваючи у приміщенні міського відділення поштового зв`язку № 1 м. Хмельницький Хмельницької дирекції АТ «Укрпошта», що знаходиться за адресою: м. Хмельницький, вул. Проскурівська, 73, маючи на меті переміщення через митний кордон України з приховуванням від митного контролю культурних цінностей старовинних монет, оформив та передав працівнику об`єкта поштового зв`язку міжнародне поштове відправленняу формі листа № RB290936328UA, адресоване мешканцю Республіки Польща «Jerzy Szczygiel» на адресу: «Kopernika, 15, 76-150, Dartowo, Polska 76-150, Польща», у яке раніше в невстановлений досудовим розслідуванням час та у невстановленому досудовим розслідуванням місці вклав в окремих зіп-пакетах та у лист картону між його шарами, які в подальшому обмотав фольгою сірого кольору для приховування від митного контролю 11 монет, а саме: «3 півгроша, Річ Посполита, 1623 року карбування», «3 півгроша, Річ Посполита, 1626 року карбування», «3 півгроша, Річ Посполита, 1621 року карбування», «монета, виготовлена з міді, срібла та свинця», «солід, Швеція 1621-1632 року карбування», «двуденарій, Річ Посполита, 1621 року карбування», «акче, Кримське Ханство, 1487-1490 року карбування», «1 польський денар, Королівство Польське», «копійка, Руське Царство, 1650 року карбування», «копійка, Руське Царство», «копійка, Руське Царство».

При цьому ОСОБА_6 , розуміючи протиправність своїх дій, усвідомлюючи, що переміщення культурних цінностей через митний кордон України без дозвільних документів заборонене, з метою приховання своєї злочинної діяльності вказав в якості відправника міжнародного поштового відправлення № RB290936328UA вигадані персональні дані, а саме: « ОСОБА_9 , АДРЕСА_3 », а також, маючи намір уникнути процедури митного декларування, не надав працівнику об`єкта поштового зв`язку митну декларацію, що містила би обсяг відомостей (даних), достатній для завершення митного оформлення товарів старовинних монет, та не заявив про митний режим їх пересилання. Тобто ОСОБА_6 виконав усі дії, які вважав необхідними для доведення кримінального правопорушення до кінця, а саме для переміщення культурних цінностей через митний кордон України з приховуванням від митного контролю, однак кримінальне правопорушення не було закінчено з причин, які не залежали від волі ОСОБА_6 , оскільки 28.10.2020 в приміщенні Хмельницької дирекції АТ «Укрпошта» за адресою: м. Хмельницький, вул. Проскурівська, 90, співробітниками УСБУ у Хмельницькій області під час проведення негласної слідчої (розшукової) дії накладення арешту на кореспонденцію, огляду і виїмки кореспонденції, в ході огляду міжнародного поштового відправлення у формі листа №RB290936328UA, виявлено та вилучено 11 монет, одна з яких має культурну цінність, а саме «акче, Кримське Ханство, 1487-1490 рр.».

Окрім того, ОСОБА_6 близько 17 години 30 хвилин 03.03.2021, маючи на меті продаж жительці Республіки Польща старовинних монет, які є культурними цінностями, діючи умисно та з корисливих мотивів, порушуючи положення та вимоги ст.ст. 54, 66, 68 Конституції України, ст.ст. 1, 8, 11 13, 15, 19 Закону України «Про вивезення, ввезення та повернення культурних цінностей» від 21.09.1999 № 1068-ХIV, п.п. 3, 8 Порядку видачі свідоцтва на право вивезення (тимчасового вивезення) культурних цінностей або відмови в його видачі, переоформлення, видачі дубліката, анулювання, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.11.2015 № 963, п.п. 1.3, 1.6., 2.5., 4.2., 5.1. Інструкції про порядок оформлення права на вивезення, тимчасове вивезення культурних цінностей та контролю за їх переміщенням через державний кордон України, затвердженої наказом Міністерства культури і мистецтв України від 22.04.2002 № 258, п. 2 Постанови Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 № 448 «Про порядок вивезення (пересилання) за межі митної території України громадянами дорогоцінних металів (за винятком банківських металів, пам`ятних та ювілейних монет України із дорогоцінних металів), дорогоцінного каміння та виробів із них, а також культурних цінностей з метою їх відчуження», а також ст.ст. 257, 258, 262, 374 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI, завідомо для себе не маючи свідоцтва на право вивезення (тимчасового вивезення) культурних цінностей, перебуваючи у приміщенні міського відділення поштового зв`язку № 27 м. Хмельницький Хмельницької дирекції АТ «Укрпошта», що знаходиться за адресою: м. Хмельницький, вул. Залізняка, 8, маючи на меті переміщення через митний кордон України з приховуванням від митного контролю культурних цінностей старовинних монет, оформив та передав працівнику об`єкта поштового зв`язку міжнародне поштове відправлення у формі листа № RC290149706UA, адресоване мешканці Республіки Польща «Liszewska Zdzistana» на адресу: « АДРЕСА_4 », у яке раніше в невстановлений досудовим розслідуванням час та у невстановленому досудовим розслідуванням місці вклав в лист картону між його шарами, які в подальшому заклеїв поштовими марками в поліетиленовому пакеті для приховування від митного контролю 4 монети, а саме: «монета Кримського ханства, на якій поставлена подільська надчеканка», «монета круглої форми, діаметром 15 мм», «монета Кримського ханства, на якій поставлена подільська надчеканка», «монета султана Токтамиш хана хана Золотої Орди (1380-1395 рр.)».

При цьому ОСОБА_6 , розуміючи протиправність своїх дій, усвідомлюючи, що переміщення культурних цінностей через митний кордон України без дозвільних документів заборонене, з метою приховання своєї злочинної діяльності вказав в якості відправника міжнародного поштового відправлення № RC290149706UA вигадані персональні дані, а саме: « ОСОБА_10 , АДРЕСА_5 », а також, маючи намір уникнути процедури митного декларування, не надав працівнику об`єкта поштового зв`язку митну декларацію, що містила би обсяг відомостей (даних), достатній для завершення митного оформлення товарів старовинних монет, та не заявив про митний режим їх пересилання.

Тобто ОСОБА_6 виконав усіх дії, які вважав необхідними для доведення кримінального правопорушення до кінця, а саме для переміщення культурних цінностей через митний кордон України з приховуванням від митного контролю, однак кримінальне правопорушення не було закінчено з причин, які не залежали від волі ОСОБА_6 , оскільки 03.03.2021 в приміщенні міського відділення поштового зв`язку № 27 м. Хмельницький Хмельницької дирекції АТ «Укрпошта», що знаходиться за адресою: м. Хмельницький, вул. Залізняка, 8, співробітниками УСБУ у Хмельницькій області під час проведення огляду місця події, виявлено та вилучено міжнародне поштове відправлення у формі листа № RC290149706UA, в якому містилось 4 монети, дві з яких належать до культурних цінностей, а саме: «монета Кримського ханства, на якій поставлена подільська надчеканка», «монета султана Токтамиш хана хана Золотої Орди (1380-1395 рр.)».

24.03.2021 ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю с. Мар`янівка Хмельницького району Хмельницької області, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_6 , проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , не судимому, повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15 і ч. 1 ст. 201 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_6 підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: повідомленням ВБКОЗ УСБУ у Хмельницькій області про виявлене кримінальне правопорушення № 182/6/257/М-23 від 13.07.2020; відповіддю на доручення слідчого від 29.09.2020 та 29.01.2021; протоколами допитів свідків від 07.09.2020, 29.09.2020, 27.10.2020; протоколом впізнання за фотознімками від 27.10.2020; протоколом огляду від 03.03.2021; протоколом тимчасового доступу на Київській митниці Держмитслужби; протоколом огляду диску ПрАт «ПриватБанк»; висновками експерта: №СЕ-19-20/32467-МЗ від 16.02.2020, ДНДЕКЦ МВС України; №8.9-0522:20/15.1-0024:20 від 10.12.2020, НДЕКЦ МВС України та №КСЕ-19/123-21/1194 від 16.03.2021, НДЕКЦ МВС України; протоколом негласної (слідчої) розшукової дії накладення арешту на кореспонденцію, протоколом огляду і виїмки кореспонденції; іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Відповідно до практики ЄСПЛ «обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції». За визначенням ЄСПЛ «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 § 1(с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» (K.-F. проти Німеччини, 27 листопада 1997, § 57).

Слідчий суддя вважає, що на даному етапі досудового розслідування докази наявні в матеріалах кримінального провадження є вагомими та такими, що об`єктивно зв`язують підозрюваного з інкримінованим йому злочином.

При цьому факти що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок.

Стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи.

Не вирішуючи питання про доведеність вини ОСОБА_6 на цій стадії кримінального провадження, виходячи лише з фактичних обставин, які містяться в поданих слідчому судді матеріалах та матеріалах кримінального провадження №0000022 з урахуванням позиції його сторін, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав стверджувати про причетність ОСОБА_6 до кримінального правопорушення за викладених у клопотанні обставин та обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.15 і ч. 1 ст. 201 КК України.

Слідчий суддя погоджується із доводами слідчого та прокурора, що повідомлена ОСОБА_6 підозра ґрунтується на зібраних у кримінальному провадженні доказах.

Разом із тим, слідчий суддя зауважує, що оцінка доказів на предмет їх належності, достатності для підтвердження винуватості особи у вчиненні кримінального правопорушення не входить до повноважень слідчого судді, утому числі у межах поданого клопотання про застосування запобіжного заходу.

Оскільки положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтованості підозри», в оцінці цього питання слідчому судді належить користуватися практикою Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», є джерелом права.

На час розгляду цього клопотання повідомлена ОСОБА_6 повністю відповідає вимогам Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості», відображеним зокрема у п. 175 рішення від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», згідно якої термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32, Series A, N 182).

Наявні в матеріалах провадження докази є достатніми для висновку, що підозра не є вочевидь необґрунтованою та відповідає стандарту переконання «обґрунтована підозра» тією мірою, щоб виправдати подальше розслідування.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК).

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення небезпідставної можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.

При цьому чинний кримінальний процесуальний закон не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Слідчий суддя вважає, що під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Зокрема, матеріалами кримінального провадження та під час судового розгляду клопотання частково знайшов своє підтвердження ризик переховування ОСОБА_6 від органу досудового розслідування, оскільки співставляючи можливі негативні наслідки для себе у вигляді засудження за вчинення інкримінованого кримінального правопорушення, ОСОБА_6 може вчинити дії, спрямовані на ухилення від слідства та суду.

Водночас, аналізуючи наявність соціальних зв`язків підозрюваного, його вік, стан здоров`я, наявність нерухомого майна та постійного місця проживання, відсутності відомостей про притягнення ОСОБА_6 до кримінальної відповідальності раніше, слідчий суддя вважає, що хоч і досудове розслідування перебуває на початковій стадії, ризик переховування підозрюваного не є високим.

Разом із тим, слідчий суддя зазначає, що кримінальне провадження розслідується за кількома епізодами закінченого замаху на вчинення контрабанди культурних цінностей, а тому посилання сторони обвинувачення на тяжкість покарання у вигляді від 3 до 7 років позбавлення волі, яке загрожує підозрюваному не може слугувати визначальною умовою для достатності підстав стверджувати про високу ступінь ризику переховування.

Зважаючи на те, у який спосіб вчинялися за версією органу досудового розслідування, інкриміновані ОСОБА_6 кримінально карані дії, зокрема шляхом вчинення дій щодо приховування від митного контролю вмісту поштових відправлень, що надсилалися та використання змінених анкетних даних осіб, які зазначені їх відправниками, слідчий суддя не погоджується із твердженням слідчого у клопотанні про те, що ОСОБА_6 схильний до необдуманих вчинків, у тому числі у контексті поведінки, спрямованої на переховування від органу досудового розслідування та суду.

Слідчий суддя вважає, що при встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

З огляду на викладене, ризик впливу на свідків у кримінальному провадженні слідчий суддя вважає наявним та вираженим.

Зважаючи на те, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кількох епізодів замаху на контрабанду культурних цінностей, за повідомленням захисника у судовому засіданні є знавцем та визнаним фахівцем у колах поціновувачів старовинних монет, слідчий суддя вважає, що ризик вчинення ОСОБА_6 іншого, аналогічного кримінального правопорушення існує.

Разом із тим, слідчим і прокурором не доведений ризик перешкоджання кримінальному правопорушенню іншим чином.

Поміщення у контейнер для використаних засобів індивідуального захисту з метою перешкоджання вилученню та виявленню органом досудового розслідування мобільного телефону ОСОБА_6 , не свідчить про намагання перешкодити кримінальному провадженню, оскільки у цей час він не був обізнаний із тим, що існує кримінальне провадження. Намагання таким чином заперечити свою причетність до вчинення кримінального правопорушення не свідчить існування ризику перешкоджання досудовому розслідуванню.

Крім цього, слідчий у клопотанні не наводить обґрунтування ризику знищення, схову або спотворення будь-якої із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Зважаючи на викладене, аргументи захисника про те, що наведені слідчим у клопотанні ризики не існують, а підозра не обґрунтована, підлягають відхиленню.

З метою нівелювання зазначених ризиків, застосування до підозрюваного запобіжного заходу вбачається обґрунтованим.

При обранні запобіжного заходу враховуються всі обставини, визначені в ст. 178 КПК України, в тому числі вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, його вік, стан здоров`я, сімейний, майновий стан, який підозрюваний охарактеризував як задовільний, наявність у власності нерухомого, майна, постійного місця проживання.

Необхідність застосування відносно ОСОБА_6 запобіжного заходу у певний час доби слідчим зазначається у клопотанні для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Водночас, у судовому засіданні прокурор та слідчий не довели обставини, передбачені пунктом 3 частини першої ст.194 КПК України, тобто недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризиків, зазначених у клопотанні.

Відсутнє таке обґрунтування і у поданому клопотанні слідчого.

За таких обставин, аргументи захисника про те, що клопотання не містить викладу обґрунтування неможливості більш м`яким запобіжним заходом забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, слідчий суддя вважає слушними.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 177-178, 181, 183-184, 193-194, 196, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя

постановив:

Клопотання слідчого слідчого відділу УСБУ у Хмельницькій області старшого лейтенанта юстиції ОСОБА_4 задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.201 КК України ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання з покладенням на нього обов`язків, передбачених частиною 5 статті 194 Кримінального процесуального кодексу України, а саме:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та роботи;

- утримуватися від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 та ОСОБА_14 ;

- здати на зберігання уповноваженому органу свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд за межі України.
Ухвала діє до 23 травня 2021 року включно.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Повний текст ухвали проголошений 29.03.2021 о 09 год. 20 хв.

Слідчий суддя ОСОБА_1