Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.11.2020 м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , його захисника ОСОБА_5 , законного представника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП м. Києва ОСОБА_7 , в рамках кримінального провадження № 0001601 від 19.05.2020, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, -
УСТАНОВИВ:
Слідчий СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 , за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_8 , звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в рамках кримінального провадження № 0001601 від 19.05.2020 року.
Клопотання обґрунтовується тим, що 19.05.2020, приблизно о 03 год. 00 хв. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , разом із ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , перебували за адресою: АДРЕСА_1 , де помітили раніше незнайомого ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який перебував на літньому майданчику пабу «Портер Паб».
В подальшому, під час спільного розпивання спритних напоїв із ОСОБА_10 у ОСОБА_4 та ОСОБА_9 виник умисел направлений на вчинення нападу поєднаного із погрозою застосування насильства, небезпечного для життя чи здоров`я особи з метою заволодіння майном. Після чого, останні вступили між собою у злочинну змову.
Реалізуючи свій злочинний умисел, діючи спільно, ОСОБА_4 та ОСОБА_9 , підійшли впритул до ОСОБА_10 , після чого, ОСОБА_4 наніс один удар кулаком правої руки в область голови від якого останній став на одне коліно.
Після чого, ОСОБА_4 висловив вимогу ОСОБА_10 передати наявні в нього банківські картки та повідомити пін-коди до них, при цьому, висловив погрози у заподіянні тілесних ушкоджень у разі відмови виконати його вимоги, а ОСОБА_9 стояв поруч тим самим висловлювали підтримку дій ОСОБА_4 та готовність прийти на допомогу з метою подолання опору потерпілого.
Потерпілий ОСОБА_10 сприймаючі дії та вислови ОСОБА_4 і ОСОБА_9 як реальні та такі які є небезпечними для його життя чи здоров`я, передав ОСОБА_4 дві пластикові банківські картки «ПриватватБанк» на одній з яких знаходились грошові кошти в розмірі 300 гривень 00 копійок та паспорт на власне ім`я, після чого ОСОБА_4 наніс один удар лівою ногою в праву сторону тулубу потерпілого ОСОБА_10 .
В подальшому, ОСОБА_9 наніс один удар ребром правої долоні в область шиї потерпілого ОСОБА_10 при цьому висловлюючи погрози.
Нанесеними ударами ОСОБА_4 та ОСОБА_9 спричинили потерпілому ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , такі тілесні ушкодження: відкрита черепно-мозкова травма: численні синці та садна (без опису морфології) голови; рана (визначена клінічними лікарями як забійна) у ділянці потилиці; переломи вилицевого комплексу зліва, дна лівої орбіти, кісток носа, всіх стінок лівої гайморової пазухи (з розвитком емфіземи м`яких тканин голови); струс головного мозку, які відносяться до тяжкого тілесного ушкодження за критерієм небезпеки для життя.
Після чого, 19.05.2020 в невстановлений досудовим розслідуванням час, за адресою: м. Київ, вул. Спаська, 5 ОСОБА_4 та ОСОБА_9 з картки «ПриватватБанк» зняли грошові кошти в сумі 300 гривень, що належать ОСОБА_10 .
В подальшому, в продовження своїх злочинних дій, в невстановлений досудовим розслідуванням час, ОСОБА_4 та ОСОБА_9 повернулись до літнього майданчику пабу «Портер Паб», що за адресою: м. Київ, вул. Костянтинівська, 2-А. та ОСОБА_4 висловив вимогу ОСОБА_10 передати мобільний телефон, при цьому висловив погрози у заподіянні тілесних ушкоджень у разі відмови виконати його вимоги, а ОСОБА_9 стояв поруч тим самим висловлювали підтримку дій ОСОБА_4 та готовність прийти на допомогу з метою подолання опору потерпілого.
Потерпілий ОСОБА_10 сприймаючі дії та вислови ОСОБА_4 та ОСОБА_9 як реальні та такі які є небезпечними для його життя чи здоров`я, передав ОСОБА_4 мобільний телефони марки «Fly FF181», чорного кольору, вартістю 168 гривень 33 копійки.
Після чого, ОСОБА_4 та ОСОБА_9 з місця вчинення кримінального правопорушення зникли, а майном, яким заволоділи, розпорядились на власний розсуд, тим самим завдавши завдали потерпілому ОСОБА_10 матеріальну шкоду на загальну суму 468 гривень 33 копійки.
Таким чином, своїми умисними діями, які виразились в нападі з метою заволодіння чужим майно, поєднаному із застосуванням насильства, небезпечного жля життя чи здоровя особи, яка зазнала нападу (розбій), вчинений за попередньою змовою групою осіб, із заподіянням тяжких тілесних ушкоджень, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 187 КК України.
Метою застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 слідчий і прокурор вважають наступні ризики: переховування від органу досудового розслідування та перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, на які вказують, що останній усвідомивши невідворотність покарання, оскільки за вчинення даного кримінального правопорушення передбачено позбавлення волі може зникнути від органу досудового розслідування та переховуватись, що, в свою чергу, призведе до неможливості закінчення розслідування та постановлення судового рішення в розумні строки. Крім цього, може незаконно впливати на потерпілого, свідчать ті обставини, що злочин вчинено із застосуванням насильства, небезпечного для здоровя та життя потерпілого. Може продовжувати свою злочинну діяльність, вказує той факт, що підозрюваний вчинив злочин насильницького характеру, крім цього, неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності за умисні корислі злочини.
Більш м`які запобіжні заходи призведуть до продовження злочинної діяльності, нададуть змогу переховуватись від органу досудового розслідування і суду.
З урахуванням наведених підстав, в обґрунтування необхідності застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, орган досудового розслідування вважає, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не може запобігти зазначеним ризикам, у зв`язку з чим, слідчий звернувся з вищезазначеним клопотанням до суду.
У органу досудового розслідування є підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вчинив кримінальне правопорушення передбачене ч. 4 ст. 187 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України віднесено до злочину особливої тяжкості, тому відносно нього необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою оскільки, існують ризики передбачені ст. 177 КПК України.
У судовому засіданні прокурор внесене до суду клопотання підтримала, просила його задовольнити.
Захисник в судовому засіданні проти клопотання заперечував, просив обрати більш м`який запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.
Підозрюваний в судовому засіданні підтримав думку захисника, просив обрати цілодобовий домашній арешт.
Заслухавши прокурора, підозрюваного та його захисника, вивчивши матеріали клопотання, суд приходить до висновку про задоволення клопотання, у зв`язку з наступним.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності підстав, зазначених статтею 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, які зазначені статтею 178 КПК України.
Клопотання подано до суду та судове засідання відбувається у встановлені законом строк.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Злочин, в скоєнні якого підозрюється ОСОБА_4 , відноситься до категорії особливо тяжких злочинів, покарання за яке, передбачено у вигляді позбавлення волі строк від 8 до 15 років.
Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини (рішення «Нечипорук і Йонкало проти України») відповідно до якої «обґрунтована підозра» означає наявність фактів чи інформації, які могли б переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин.
У розглядуваному клопотанні наведені дані, які вказують на підозру у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, та які не викликають розумних сумнівів у цьому.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси поваги до особистої свободи.
Аналізуючи ризик переховуванням від органів досудового розслідування та суду в контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenko v. Russia (Панченко проти Росії)). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v. Moldova (Бекчиєв проти Молдови).
Аналізуючи даний ризик, суд звертає увагу, що підозрюваний не одноразово притягувався, а сам: притягувався до суду: 10.09.2020 Святошинський районний судом м. Києва за ч. 3 ст. 185, ч. 2 ст. 185, ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 185, ст. 70 КК України до покарання у вигляді позбавлення волі на строк 3 (три) роки, на підставі ст. 75, 104 КК України звільнено від відбуття покарнання з випробуванням, встановивши іспитовий строк 1 (один) рік, 01.11.2019 Шевченківського УП ГУНП в м. Києві притягнутий до кримінальної відповідальності за ч. 2 ст. 186 КК України, 28.01.2020 обвинувальний акт направлено до Шевченківського районного суду м. Києва, 28.05.202 Дніпропетроським УП ГУНП в м. Києві притягнений до кримінальної відповідальності за ч. 2 ст. 186 КК України, 28.05.2020 обвинувальний акт направлено до Дніпропетровського районного суду м. Києва, 12.10.2020 Шевченківського УП ГУНП у м. Києві притягнений до кримінальної відповідальності за ч. 2 ст. 186 КК України, одружений, офіційно не працює, та в нього відсутні стабільні соціальні звязки, які утримують останнього від спроби втечі.
При аналізі ризику незаконного впливу на потерпілого, слідчий суддя виходить з того, що злочин вчинено із застосуванням насильства, небезпечного для здоров`я потерпілого, у зв`язку з чим, існують реальні підстави протиправного впливу на потерпілого.
З матеріалів провадження вбачається, ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке інкримінується йому органом досудового розслідування, оскільки в розпорядженні слідчого є зібрані у встановленому законом порядку достатні фактичні данні, які свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, що інкримінується йому органом досудового розслідування.
Згідно ч. ч. 1, 3 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
А відтак, суд приходить до висновку, що є достатні підстави для обрання щодо ОСОБА_4 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів, на даній стадій досудового розслідування, не зможе запобігти вищезазначеним ризикам. Тому, суд приходить до висновку, що є достатні підстави для задоволення клопотання щодо ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, на строк до 20.12.2020 року.
З урахуванням положень ч. 4 ст. 183 КПК України, суд приходить до висновку про неможливість визначення застави при обранні щодо ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, за п. 1 -2 ч. 4 ст. 183 КПК України.
Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. ст. 177 - 178, 183, 193 - 194, 196 - 197, 199, 205, 309, 331, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя, -
У Х В А Л И В:
Клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_7 , в рамках кримінального провадження № 0001601 від 19.05.2020 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , задовольнити частково;
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 30 діб, до 20.12.2020 року включно, та помістити його до Київського СІЗО Державної пенітенціарної служби України;
В іншій частині, в задоволенні вимог клопотання відмовити;
Для утримання підозрюваний ОСОБА_4 підлягає направленню до Київського СІЗО Державної пенітенціарної служби України;
Ухвала слідчого судді діє до 20 грудня 2020 року включно та підлягає негайному виконанню після її проголошення;
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1