Справа № 640/8531/16-к
н/п 1-кс/953/9634/20
УХВАЛА
"11" грудня 2020 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участі секретаря ОСОБА_2 ,
Також прокурор зазначає, що в порушення Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України та Правил ведення нотаріального діловодства ОСОБА_5 будучи власником 100% частки статутного капіталу ТОВ ФІРМА «АЛМАЗ», як фізична особа набув права власності на дві нежитлові будівлі, які до цього входили в статутний капітал товариства на загальну суму 100 048 грн., в еквіваленті 85,14% статутного капіталу. 20.10.2020 протоколом загальних зборів учасників ТОВ ФІРМА «АЛМАЗ», за участі ОСОБА_5 , якому належить 50 % статутного капіталу товариства одноосібно прийняв рішення про припинення товариства шляхом його ліквідації, зі строком розгляду вимог кредиторів до 31.12.2020, посилаючись на ч.2 ст.23 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю», при наявності відкритої спадкової справи №57873499 від 31.08.2015, в тому числі на 50% статутного капіталу товариства належного ОСОБА_4 , судових процесів та кримінального провадження по даному факту. Метою арешту майна є збереження речових доказів, а саме об`єктів кримінально протиправних дій.
Прокурор до судового засідання не з`явився, подав заяву, в якій клопотання підтримав, просив справу розглянути за своєї відсутності.
Власник майна за клопотанням прокурора в порядку ч.2 ст. 172 КПК України до судового засідання не викликався.
Слідчий суддя, дослідивши документи та матеріали, якими обґрунтовуються доводи клопотання, витяг з ЄРДР, доходить наступного:
Відповідно положень ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості приховування, знищення, використання, перетворення, пресування та відчуження. З метою забезпечення схоронності речових доказів, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним цього Кодексу.
Згідно ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно п.5 ч.2 ст.173 КПК України, при вирішення питання арешту майна в порядку п. 1 ч.2 ст. 170 КПК України, слідчий суддя враховує розумність та спів розмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
Положеннями ч.10 ст.170 КПК України передбачено, що арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
З урахуванням викладеного, слідчий суддя вважає, що на виконання вимог ч.1 ст.173 КПК України прокурор довів слідчому судді необхідність арешту, а тому клопотання підлягає задоволенню.
У відповідності до ч. 4 ст. 107 КПК України, за неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду клопотання не здійснюється.
Керуючись ст. ст. 107, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
Клопотання задовольнити.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особами, відсутніми при проголошенні в той же строк з моменту отримання її копії.

Слідчий суддя: