ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Апеляційне провадження № 11сс/818/1563/20 Головуючий 1ї інстанції: ОСОБА_1
Справа № 623/1454/19 Доповідач ОСОБА_2
Категорія : у порядку КПК України
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
14 вересня 2020 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:
головуючого - ОСОБА_2
суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4
за участю секретаря - ОСОБА_5
В обґрунтування скарги заявники посилались на передчасність закриття кримінального провадження та залишення без правової оцінки слідчим суддею вказаних обставин під час розгляду скарги на зазначену постанову слідчого, оскільки постанова суперечить нормам ст. 110 КПК України, оскільки в ній не викладено суть заяви ОСОБА_7 про вчинення кримінального правопорушення, з якою вона звернулась у встановленому законом порядку та не надані відповіді на всі поставлені нею питання. Вважають, що підробка документу з метою отримання майна у спадок не може кваліфікуватись лише за ст. 358 КК України, а також утворює склад готування до шахрайства, відповідно до ч. 1 ст. 140 та в ч. 1 ст. 190 КК України. У зв`язку з чим ОСОБА_7 в заяві про злочин було зазначено ч. 1 ст. 140 КК України та ч. 1 ст. 190 КК України, про які в обох Витягах до ЄРДР зазначено, що вона виявлені слідчим і які постановою прокурора були об`єднані в одне провадження, а слідчий ОСОБА_8 самостійно виділила їх окремо. Дані дії слідчої зашкодили досудовому розслідуванню, оскільки слідчою фактично не були проведені обов`язкові судові експертизи для всебічного, повного та об`єктивного дослідження даних у кримінальному провадженні Вважають посилання слідчого на наявність висновку про наявність спору цивільно-правового характеру помилковим, оскільки експертами було складено повідомлення про неможливість проведення експертизи на підставі того, що поставлені перед експертами цивільно-правові питання не узгоджуються з характером кримінального провадження, в межах якого призначена ця експертиза. Також слідчим суддею не взято до уваги, що не була проведена судово-почеркознавча експертиза відносно ОСОБА_9 , яка була призначена на підставі ухвали слідчого судді від 22.05.2019 р., оскілки є повідомлення про неможливість надати висновок у зв`язку з тим, що слідчою ОСОБА_8 не були надані додаткові матеріали, відповідно до клопотання експерта від 19.06.2020. Також суддя не перевірив відмову слідчого прийняти від ОСОБА_7 доказу у вигляді файлу з відеозаписом і не взяв до уваги, що спірний заповіт, наданий заявницею, набраний ОСОБА_10 на комп`ютері та наданий на підпис ОСОБА_9 незважаючи на те, що є лист експертної комісії про інвалідність покійної матері ОСОБА_6 ОСОБА_9 у зв`язку з психічною хворобою. Покійна ОСОБА_9 була психічно хворою людиною та не могла самостійно скласти заповіт, що не дозволяло їй прочитати цей заповіт в голос, як того вимагає законодавство. Постанова слідчого не містить посилання на жодну слідчу та розшукову дію, проведену під час досудового розслідування. Все це свідчить про те, що слідство було проведено формально.
Сторони в судове засідання не з`явились, були належним чином повідомлені про дату та час судового засідання. На підставі ч. 4 ст. 107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Враховуючи вимоги ч. 2 ст. 422 та ч. 4 ст. 405 КПК України, колегія суддів постановила рішення щодо проведення апеляційного перегляду ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 6 березня 2020 року за відсутності сторін, оскільки неприбуття сторін або інших учасників кримінального провадження не перешкоджає проведенню розгляду, якщо такі особи були належним чином повідомлені про дату, час і місце апеляційного розгляду та не повідомили про поважні причини свого неприбуття.
Заслухавши доповідь судді, перевіривши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає її такою, що підлягає задоволенню виходячи з наступного.
З таким висновком слідчого судді погодитись не можна, з наступних підстав.
Розглядаючи скаргу на постанову про закриття кримінального провадження, слідчий суддя повинен на підставі пояснень заявника, слідчого (прокурора) та матеріалів кримінального провадження встановити, чи вжив слідчий всіх передбачених законом заходів для всебічного, повного і об`єктивного дослідження як обставин зазначених в заяві про скоєння кримінального правопорушення, так і обставин встановлених ним в кримінальному провадженні, і чи наявні передбачені ст.284 КПК України підстави для його закриття.
Прийняття рішення про закриття кримінального провадження можливе лише після дослідження всіх обставин кримінального провадження та безпосереднього дослідження і оцінки слідчим, прокурором показань, речей і документів, які стосуються цього провадження, у їх сукупності.
В обґрунтування постанови слідчим зазначено, що під час розслідування вказаного кримінального провадження були допитані ОСОБА_6 , ОСОБА_11 , призначена посмертна судово-психіатрична експертиза відносно ОСОБА_9 , проведення якої доручено експертам ДУ «Науково-дослідний інститут психіатрії Міністерства охорони здоров`я України». Однак, як вказала слідча, при проведенні вище вказаної експертизи від експертів надійшло повідомлення про неможливість проведення експертизи, у зв`язку із тим, що поставлені на вирішення експертизи в ухвалі слідчого судді від 22 травня 2019 року, стосуються психічного стану ОСОБА_9 і її здатності усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними на момент складання заповіту 07 серпня 2015 року, поставлені перед експертом питання фактично цивільно-правового характеру та не узгоджуються із характером провадження, в межах якого призначена ця експертиза. Експертні задачі щодо встановлення здатності особи усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними на момент вчинення такою особою певного правочину (ст.225 ЦК України) можуть вирішуватися тільки при проведенні судово-психіатричної експертизи в рамках цивільного судочинства. За вказаних обставин проведення судово-психіатричної експертизи в межах кримінального провадження суперечитиме принципу законності, встановленому ст. 3 Закону України «Про судову експертизу». Крім того, поставлені в ухвалі питання стосовно здатності ОСОБА_9 самостійно пересуватися, самостійно складати текст заповіту та прочитати заповіт в голос виходять за межі компетенції судово-психіатричних експертиз.
Проте, таке рішення слідчого не ґрунтується на вимогах чинного кримінального процесуального законодавства.
КПК України визначає можливість прийняття рішення про закриття кримінального провадження у разі встановлення відсутності в діянні складу кримінального правопорушення лише після всебічного, повного та неупередженого дослідження всіх обставин кримінального провадження та безпосереднього дослідження й оцінки слідчим показань, речей і документів, які стосуються цього провадження, у їх сукупності .
Постановою Маріупольської місцевої прокуратури №1 від 18.102018 р. було визначено територіальну підслідність за слідчим відділом Ізюмського ВП ГУНП в Харківській області.
Кваліфікація, даного кримінального провадження передбачає підроблення посвідчення або іншого документа, який видається чи посвічується підприємством, установою, організацією, громадянином-підприємцем, приватним нотаріусом, аудитором чи іншою особою, яка має право видавати чи посвідчувати такі документи, і який надає права або звільняє від обов`язків, з метою використання його як підроблювачем, так і іншою особою, або збут такого документа, а також виготовлення підроблених печаток, штампів чи бланків підприємств, установ чи організацій незалежно від форми власності, а так само інших офіційних печаток, штампів чи бланків з тією самою метою або їх збут.
Під час досудового розслідування для повного та всебічного розслідування зазначеного кримінального провадження ухвалою Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 22.05.2019 року було призначено проведення посмертної судово-почеркознавчої експертизи, посмертної судово-психіатричної експертизи.
Розглядаючи скаргу на постанову про закриття кримінального провадження, слідчий суддя повинен на підставі пояснень заявника, слідчого (прокурора) та матеріалів кримінального провадження встановити, чи вжив слідчий всіх передбачених законом заходів для всебічного, повного і об`єктивного дослідження як обставин зазначених в заяві про скоєння кримінального правопорушення так і обставин встановлених ним в кримінальному провадженні, і чи наявні підстави для його закриття.
Скасовуючи оскаржуване рішення, колегія суддів погоджується з обгрунтованістю вимог апелянтів щодо передчасності процесуального рішення, пов`язаного з закриттям кримінального провадження.
Таким чином, апеляційна скарга ОСОБА_7 , ОСОБА_6 підлягає задоволенню, а ухвала слідчого судді Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 08 липня 2020 року скасуванню, з поверненням матеріалів кримінального провадження прокурору для організації досудового розслідування.
Керуючись ст.ст. 284,285, 392,393, 404, 405, 407, 418, 419, 422, 424 КПК України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А :
Апеляційну скаргу ОСОБА_6 , ОСОБА_7 задовольнити.
Ухвалу слідчого судді Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 08 липня 2020 року скасувати.
Ухвала апеляційного суду оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий

Судді