Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області
Справа № 695/263/21
номер провадження 1-кс/695/67/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 лютого 2021 рокум. Золотоноша

Слідчий суддя Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 за участю:

секретаря ОСОБА_2

слідчого ОСОБА_3

розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області, погоджене з прокурором Золотоніської місцевої прокуратури про арешт майна,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 звернувся до суду з погодженим прокурором Золотоніської місцевої прокуратури ОСОБА_5 клопотанням про арешт майна.
Клопотання обґрунтовано наступним.

Досудовим розслідування встановлено, що 29.01.2021 року, близько 01 год. 45 хв. водій ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , керуючи автомобілем ВАЗ 21101, реєстраційний номер НОМЕР_1 , та рухаючись на території Золотоніського району Черкаської області по автодорозі Золотоноша-Черкаси-Сміла, зі сторони м. Черкаси, в напрямку м. Золотоноша, знаходячись на 20 км. + 850 м. вказаної автодороги, не стежив за дорожньою обстановкою та відповідно не реагував на її зміну, завчасно не виявив перешкоду у вигляді автомобіля марки DAF реєстраційний номер НОМЕР_2 з напівпричепом марки SAMRO реєстраційний номер НОМЕР_3 під керуванням ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який стояв в попутній смузі руху, не вжив заходів до зменшення швидкості керованого ним транспортного засобу та його зупинки, внаслідок чого, здійснив зіткнення із автомобілем DAF реєстраційний номер НОМЕР_2 з напівпричепом марки SAMRO, реєстраційний номер НОМЕР_3 під керуванням ОСОБА_7 .
Внаслідок даної дорожньо-транспортної пригоди водій автомобіля марки ВАЗ 21101, реєстраційний номер НОМЕР_1 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , згідно з довідки приймального відділення КНП Третьої Черкаської міської лікарні отримав тілесні ушкодження у вигляді ЗЧМТ, струсу головного мозку, забійної рани голови та перелому правої кисті, що відповідно до Правил судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень, затверджених наказом МОЗ № 6 від 17.01.1995, відносяться до середнього ступеню тяжкості тілесних ушкоджень.

Внаслідок даної дорожньо-транспортної пригоди пасажир автомобіля марки ВАЗ 21101, реєстраційний номер НОМЕР_1 ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_3 , згідно з довідки приймального відділення КНП Третьої Черкаської міської лікарні отримав тілесні ушкодження у вигляді ЗЧМТ, струсу головного мозку, перелому верхньої щелепи, перелому носа та множинні садна, що відповідно до Правил судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень затверджених наказом МОЗ № 6 від 17.01.1995, відносять до середнього ступеня тяжкості тілесних ушкоджень.

По даному факту 29.01.2021 року розпочато досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000103, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України
У ході проведення огляду місця події 29.01.2021 на території Золотоніського району, Черкаської області по автодорозі Золотоноша-Черкаси- Сміла, було виявлено та вилучено автомобіль марки DAF, реєстраційний номер НОМЕР_2 червоного кольору, який згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_4 належить ОСОБА_9 з напівпричепом марки SAMRO, реєстраційний номер НОМЕР_3 зеленого кольору, який згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_5 , належить ОСОБА_10 та на якому містяться сліди дорожньо-транспортної пригоди.
Орган досудового розслідування вважає, що існує достатня сукупність підстав та розумних підозр вважати, що зазначений вище автомобіль та напівпричіп міг бути знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберігти на собі сліди правопорушення та містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження та є речовими доказами по кримінальному провадженню, а його подальше використання може призвести до знищення слідів вчинення злочину або переховування знаряддя злочину, що суттєво вплине на хід досудового розслідування. Окрім цього наявна необхідність у проведенні експертиз слідів вчинення злочину, що збереглися на вилученому автомобілі та напівпричепі.
За таких обставин, при наявності критеріїв встановлених ст. 98 КПК України, зазначені вище речі мають усі ознаки речових доказів та їх необхідно забезпечити шляхом накладення арешту на вилучене майно.
У судовому засіданні слідчий клопотання підтримала та наполягала на його задоволенні.
Володільці майна, а саме ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та водій транспортного засобу ОСОБА_7 для розгляду клопотання не з`явилися, однак про час та місце розгляду останнього повідомлялися належним чином у порядку визначеному чинним законодавством.

Згідно ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання виходить з наступного.

У провадженні Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області перебувають матеріали кримінального провадження №0000103 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.286 КК України.

Із наданих до клопотання матеріалів вбачається, що до вказаної події може бути причетний ОСОБА_7 , який на керував автомобілем DAF реєстраційний номер НОМЕР_2 червоного кольору, який згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_4 належить ОСОБА_9 з напівпричепом марки SAMRO, реєстраційний номер НОМЕР_3 зеленого кольору, який згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_5 , належить ОСОБА_10 .
Постановою слідчого СВ Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області від 29.01.2021 року вказані у клопотанні про арешт майна речі визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000103.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів…

Частиною 3 ст. 170 КК України визначено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які зокрема:

- були знаряддям вчинення кримінального правопорушення;

- зберегли на собі сліди правопорушення;

- містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Вказані у клопотанні про арешт майна речі підпадають під ознаки речових доказів і відповідно є речовим доказом. Окрім того із вказаними речами слід провести ряд слідчих дій, в тому числі експертиз, що надасть можливість встановити усі обставини по справі.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Згідно ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; 3) розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; 4) наслідки арешту майна для інших осіб; 5) розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Разом із тим згідно ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Відповідно до ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Згідно із ст. 16 КПК України позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Статтею 171 КПК України встановлено вимоги до клопотання про арешт майна. Так частина друга вказаної статті визначає, що у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Частиною 4 ст. 173 КПК України передбачено, що у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Досліджуючи матеріали даного клопотання про арешт майна слідчий суддя приходить до переконання , що зазначений вище автомобіль та напівпричіп є речовими доказами і саме з метою забезпечення збереження їх як речових доказів, а також необхідності проведення із ним необхідних слідчих дій за доцільне накладення на них арешту.

Разом із тим вказане клопотання в частині арешту автомобіля та напівпричепу не відповідає вимогам п. 1 ч. 2 ст. 171 КПК України, адже саме клопотання не містить чіткого формулювання необхідності арешту вказаного автомобіля з напівпричепом та необхідності тимчасового його вилученням на майданчик Золотоніського РВП.
Так, згідно статті 171 КПК України у клопотанні прокурора, слідчого повинно бути зазначено підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна.

Вказана норма також узгоджується зі статтею 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, відповідної до якої будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Під час розгляду клопотання, слідчим суддею було встановлено, що в матеріалах клопотання відсутня жодна постанова про призначення експертизи чи вчинення будь-яких інших процесуальних дій у даному кримінальному провадженні, для забезпечення проведення яких слідчий просить накласти арешт на майно - транспортний засіб. Не міститься такого обґрунтування і в самій постанові про арешт майна.

Слідчий суддя, погоджується із доводами слідчого проте, що вказаний автомобіль та напівпричіп є речовим доказом.

Однак, з урахуванням того, що він був оглянутий слідчим, що було оформлено відповідним протоколом огляду місця події і не позбавляє слідчого в подальшому провести окрему слідчу дії, як безпосередній огляд транспортного засобу із застосуванням відповідних технічних засобів фіксації для можливого подальшого представлення в суді.

З огляду на вищенаведене, слідчий суддя переконаний, що накладення арешту на даний транспортний засіб та напівпричіп із забороною користування ним та поміщення його на майданчик тимчасово вилученого майна Золотоніського РВП, не має правового значення для подальшого досудового розслідування даного кримінального провадження, оскільки його власник відомий, а сам автомобіль вже був оглянутий, відповідно до протоколу огляду місця події.

Виходячи з принципів диспозитивності та змагальності кримінального процесу, слідчий суддя не може виконувати функції обвинувачення чи захисту, однак зобов`язаний діяти у суворій відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню своїх прав.

Слідчий суддя зазначає, що процесуальний закон ставить в чітку залежність застосування заходів забезпечення кримінального провадження з обов`язком слідчого довести слідчому судді, що такі заходи виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який слідчий зазначає у своєму клопотанні.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Як встановлено вище, вказаний автомобіль визнано постановою слідчого Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області речовим доказом, а тому в подальшому застосуванні арешту вилученого майна не відпала потреба оскільки досудове розслідування по даному кримінальному провадженню триває
Таким чином суд, розглянувши дане клопотання, а також з урахуванням розумності та співрозмірності, застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту, щоб це не призвело до звуження певних прав та свобод людини та одночасної втрати речових доказів по справі, а саме накладає арешт на автомобіль марки DAF, реєстраційний номер НОМЕР_2 з напівпричепом марки SAMRO реєстраційний номер НОМЕР_3 під керуванням ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та передає його користувачу на відповідальне зберігання.
Також необхідно визначити відповідальною особою за збереження вище переліченого майна - саме його користувача та попередити останнього про кримінальну відповідальність за ст. 388 КК України про необхідність збереження арештованого майна.
Зважаючи на викладене клопотання підлягає до часткового задоволення.

Відповідно до ч. 3 ст. 173 КПК України відмова у задоволенні або часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі відповідно всього або частини тимчасово вилученого майна.
На підставі ст.,ст. 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Клопотання задовольнити частково.

У рамках кримінального провадження №0000103 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.286 КК України, накласти арешт на автомобіль DAF, реєстраційний номер НОМЕР_2 , червоного кольору, який згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_4 належить ОСОБА_9 , та напівпричіп марки SAMRO, реєстраційний номер НОМЕР_3 зеленого кольору, який згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_5 , належить ОСОБА_10 , та які перебували під керуванням ОСОБА_7 .

Зазначений автомобіль марки «DAF реєстраційний номер НОМЕР_2 , червоного кольору та напівпричіп марки SAMRO, реєстраційний номер НОМЕР_3 передати ОСОБА_7 , на відповідальне зберігання під розписку та заборонити відчуження даного транспортного засобу чи проведення будь-яких дій з вказаним автомобілем до закінчення кримінального провадження і вирішення справи по суті.
Попередити ОСОБА_7 про кримінальну відповідальність за ст.388 КК України про необхідність збереження арештованого майна.
Зобов`язати власника майна, якому буде передано на відповідальне зберігання, що останній за першою вимогою слідчого, прокурора повинен негайно надати його для проведення слідчих (розшукових) та процесуальних дій, у разі їх необхідності.
Ухвала підлягає до негайного виконання слідчим, прокурором.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти діб.

Слідчий суддя Золотоніського
міськрайонного суду ОСОБА_1