Справа № 577/3/21
Провадження № 1-кс/577/20/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
"06" січня 2021 р.

Конотопський міськрайонний суд Сумської області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Конотопського міськрайонного суду Сумської області клопотання слідчого Слідчого відділу Конотопського відділу поліції Головного Управління Національної поліції в Сумській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно за матеріалами досудового розслідування внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001098 від 26 грудня 2020 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України,-

В С Т А Н О В И В :

04.01.2021 року до Конотопського міськрайонного суду Сумської області надійшло клопотання слідчого СВ Конотопського ВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором, про накладення арешту на вилучене майно, а саме, взуття (зимові ботинки) чорного кольору «SAYOTA», заборонивши відчуження та розпорядження вказаним майном.

Клопотання обґрунтовує тим, що в провадженні СВ Конотопського ВП ГУНП в Сумській області знаходяться матеріали кримінального провадження, внесені до ЄРДР за № 0001098 від 26.12.2020 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України. Досудовим розслідуванням встановлено, що у ніч з 25.12.2020 року на 26.12.2020 року по АДРЕСА_1 невстановлена особа проникла до господарства ОСОБА_4 , звідки викрала металеву емеліровану каструлю з медом у кількості 40 літрів, спричинивши заявнику матеріальних збитків. За даним фактом 26.12.2020 року СВ Конотопського ВП ГУНП в Сумській області внесено відомості до ЄРДР за № 0001098 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України. 26.12.2020 року під час огляду предметів, за адресою м. Конотоп, пр. Миру, 14, в каб. № 424, ОСОБА_5 добровільно видав працівникам поліції взуття (зимові ботинки) чорного кольору «SAYOTA», в котрих перебував під час вчинення крадіжки. Вищезазначене майно (речі), мають значення для кримінального провадження: так як являються предметом вчинення злочину, які можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. Незастосування арешту майна може перешкодить встановленню істини у даному кримінальному провадженні, зокрема до знищення та втрати доказів вчинення кримінального правопорушення, внаслідок того, що таке майно може буди приховане, відчужене чи пошкоджене.

ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи в його відсутність, щодо задоволення клопотання не заперечує.

Слідчий СВ Конотопського ВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання без його участі, клопотання підтримує.

Неприбуття вказаних осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Слідчий суддя, дослідивши додані до клопотання матеріали та проаналізувавши докази на обґрунтування клопотання у їх сукупності, приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Згідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Частиною 2 цієї ж статті визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Крім цього, відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч. 5 ст.171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Встановлено судом, що СВ Конотопського ВП ГУНП в Сумській області проводиться досудове розслідування вищевказаного кримінального провадження за ознаками злочину передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

26.12.2020 року відомості про вказане кримінальне правопорушення внесені до ЄРДР за №0001098, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України (а.с.3).

З протоколу огляду місця події від 26.12.2020 року вбачається, що слідчим СВ Конотопського ВП ГУНП в Сумській області 17.11.2020 року в м. Конотоп по пр. Миру, 14 у приміщенні Конотопського ВП, каб. № 424, під час проведення огляду місця події, за заявою ОСОБА_5 добровільно видав працівникам поліції взуття (зимові ботинки) чорного кольору «SAYOTA», в котрих перебував під час вчинення крадіжки.(а.с.8-9).

26.12.2020 року постановою слідчого СВ Конотопського ВП ГУНП в Сумській області (зимові ботинки) чорного кольору торгівельної марки «SAYOTA» визнано речовим доказом (а.с.10).

Враховуючи, що вказані в клопотанні речі, мають значення речових доказів, суд приходить до переконання, що клопотання про арешт майна є обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню і на вказане майно необхідно накласти арешт, заборони відчужувати та розпоряджатися майном. Виходячи із обставин справи, завдань кримінального провадження про забезпечення кримінального провадження суд вважає, що потреби кримінального провадження виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, як накладення арешту на вказане майно. Слідчий суддя вважає, що обмеження прав власності є розумним та співмірним із завданнями кримінального провадження. Такого висновку слідчий суддя дійшов з тих підстав, що накладення арешту на вищевказане майно є тимчасовим і необхідним обмеженням у праві власника на мирне володіння в розумінні ч. 1 ст. 1 Протоколу Першого до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, оскільки воно, ґрунтується на чітких та передбачуваних нормах кримінального процесуального закону з визначеними ефективними національним способами повернення цього майна і не пов`язується із повним безповоротнім та безоплатним вилученням державою цих речей, без покладення «надмірного тягара» для його власника.

Європейський Суд з прав людини в своїх Постановах від 09.06.2005 р. по справі «Бакланов проти Російської Федерації», від 24.03.2005 року по справі «Фрізен проти Російської Федерації», наголошує на тому, що перша та найбільш важлива вимога статті 1 Протоколу № 1 до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання публічної влади у право на повагу до власності має бути законним, держави уповноважені здійснювати контроль за використанням власності шляхом виконання законів.

Більше того, верховенство права, одна з засад демократичної держави, втілюється у статтях Конвенції. Питання у тому, чи було досягнуто справедливої рівноваги між вимогами загального інтересу та захисту фундаментальних прав особи, має значення для справи лише за умови, що спірне втручання відповідало вимогам законності і не було свавільним.

З врахуванням відповідності майна, на яке накладається арешт, критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, враховуючи розумність та співрозмірність обмеження права власника майна і те, що таке втручання відповідає вимогам закону і не є свавільним, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність задоволення клопотання.

Керуючись ст.ст. 170-173 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого Слідчого відділу Конотопського відділу поліції Головного Управління Національної поліції в Сумській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно за матеріалами досудового розслідування внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001098 від 26 грудня 2020 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене 26 грудня 2020 року під час огляду місця події за адресою: м. Конотоп, пр. Миру, 14 у приміщенні Конотопського відділу поліції Головного Управління Національної поліції в Сумській області, каб. № 424, а саме: (зимові ботинки) чорного кольору торгівельної марки «SAYOTA», заборонивши відчуження та розпорядження вказаним майном.

Роз`яснити, що особи визначені в ч. 1 ст. 174 КПК України мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала може бути оскаржена до Сумського апеляційного суду через Конотопський міськрайонний суд Сумської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

СуддяОСОБА_1