Справа № 362/3967/20
Провадження № 1-кс/362/995/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 серпня 2020 року слідчий суддя Васильківського міськрайонного суду Київськоїобласті ОСОБА_1 ,

за участю секретаря - ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

адвоката - ОСОБА_4 ,

розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 про скасування арешту майна,-

В С Т А Н О В И В :

Адвокат ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 звернувся до Васильківського міськрайонного суду Київської області з клопотанням про скасування арешту майна, а саме земельну ділянку з кадастровим номером :04:008:0026 площею 5,0203 га для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості, розташованої за адресою: Київська область Васильківський район смт. Глеваха, яка належить на праві приватної власності ОСОБА_6 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 .

В обґрунтування доводів клопотання заявник зазначив, що ОСОБА_6 є добросовісними набувачами вищезазначеної земельної ділянки, та враховуючи, що досудове слідство триває понад 1 рік, однак з моменту накладення арешту на спірне майно не доведено обставину, що земельна ділянка є об`єктом кримінального правопорушення, а тому скасування арешту майна не приведе до втрати або будь-якого пошкодження майна чи настання інших наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню

Більш того, арештоване майно не відповідає жодному з критеріїв, визначених ст. 98 КПК України.

Адвокат ОСОБА_4 підтримав клопотання та просив його задовольнити, посилаючись на викладені у клопотанні обставини.

Прокурор заперечував щодо задоволення клопотання.

Дослідивши матеріали клопотання та додані до нього документи, матеріали кримінального провадження №0000355, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Під час розгляду клопотання встановлено, що в провадженні СВ Васильківського відділу поліції ГУ Національної поліції України в Київській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000355 від 22.05.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.

Також, встановлено, що ухвалою слідчого судді Васильківського міськрайонного суду Київської області від 31.05.2019 року задоволено клопотання та накладено арешт на:

- земельну ділянку з кадастровим номером :04:008:0026 площею 5,0203 га для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості, розташованої за адресою: Київська область Васильківський район смт. Глеваха, яка належить на праві приватної власності ОСОБА_6 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ;

- земельну ділянку з кадастровим номером :04:008:0028 площею 4,664 га для розміщення та експлуатації будівель та споруд автомобільного транспорту та дорожнього господарства, розташованої за адресою: Київська область Васильківський район смт. Глеваха, яка належить на праві приватної власності ОСОБА_7 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , шляхом заборони їх відчуження.

Відповідно до ст. 170 КК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Згідно зі ст. 174 КК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Під час розгляду клопотання встановлено, що не було прийнято той факт, що не надана оцінка доводам, відображеним у клопотанні сторони обвинувачення про те, що вказані в клопотанні земельні ділянки були набуті заявниками незаконним шляхом, крім того прокурором не було доведено що вказане майно могло бути набуто кримінально правовим шляхом та отримано внаслідок вчинення кримінального правопорушення заявниками.

Згідно з абз.3 п.1 Постанови №5 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 03.06.2016 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статями 174, 539 КПК України, до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.

Згідно з п.13 інформаційного листа ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ № 223-558/0/4-13 від 05.04.2013 Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження, слідчий суддя скасовує ці заходи забезпечення лише у випадках: надходження від підозрюваного/обвинуваченого, його захисника, законного представника, іншого власника чи володільця майна клопотання про скасування повністю або частково арешту майна, якщо зазначені особи: 1) не були присутні при розгляді питання про арешт майна; 2) доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу минула потреба; 3) доведуть, що арешт накладено необґрунтовано.

У статті першій Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованого Законом України від 17.07.1997 «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», зазначено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Таким чином, арешт майна має бути скасованим, якщо відпали підстави його застосування, або арешт було накладено необґрунтовано. Необхідність скасування накладення арешту майна можуть обумовити такі обставини: відшкодування підозрюваним, обвинуваченим завданої ним шкоди, з метою забезпечення відшкодування якої був накладений арешт; зміна кваліфікації дій підозрюваного, обвинуваченого на статтю Кримінального кодексу, санкція якої не передбачає додаткового виду покарання у вигляді конфіскації майна, якщо арешт майна був накладений саме з метою її забезпечення; встановлення обставин, які свідчать, що маймо, на яке накладено арешт, не відповідає критеріям, зазначеним у ч.2 ст.167 КПК; помилкове накладення арешту на майно осіб, які не мають статусу підозрюваного, обвинуваченого та не несуть за законом матеріальну відповідальність за їх дії.

Виходячи з вищевикладеного, враховуючи, що адвокатом надано достатньо доказів, що ОСОБА_6 є законним набувачем спірної земельної ділянки, та враховуючи, що досудове слідство триває понад 1 рік, однак жодній особі підозру не було вручено, більш того, з матеріалів кримінального провадження №0000355 від 22.05.2020 року вбчається, що жодних слідчих та розшукових дій за період з липня 2019 року по день розгляду скарги органом досудового розслідування вчинено не було, тому слідчий суддя дійшов висновку про те, що у зазначеному кримінальному провадженні відпала потреба у застосуванні арешту на вищезазначену земельну ділянку, що є, відповідно до ст. 174 КПК України, підставою для скасування арешту у в цій частині.

Керуючись ст.ст. 170, 173, 174, 376 КПК України, -

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Скасувати частково арешт та заходи забезпечення кримінального провадження, які були застосовані на підставі ухвали слідчого судді Васильківського міськрайонного суду Київської області №362/3140/19 від 31.05.2019, а саме щодо земельної ділянки з кадастровим номером :04:008:0026 площею 5,0203 га для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості, розташованої за адресою: Київська область Васильківський район смт. Глеваха, яка належить на праві приватної власності ОСОБА_6 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 .

Ухвала оскарження не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1