печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
23 липня 2020 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві в режимі відеоконференцзв`язку клопотання слідчого другого відділу Управління з розслідування кримінальних правопорушень, вчинених працівниками правоохоронних органів та суддями, Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у виді застави до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,
установив:
10.07.2020 р. слідчий другого відділу Управління з розслідування кримінальних правопорушень, вчинених працівниками правоохоронних органів та суддями, Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_6 за погодженням із прокурором другого відділу процесуального керівництва Першого управління організації і процесуального керівництва у кримінальних провадженнях органів Державного бюро розслідувань Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 звернувся до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді застави до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України.

Клопотання обґрунтоване тим, що ОСОБА_7 , будучи засновником та директором ТОВ «Автопромпідшипник» (), а також ОСОБА_8 , будучи директором та засновником ТОВ «Істок» () та засновником ТОВ «Автопромпідшипник» (), здійснюючи фактичне управління фінансово-господарською діяльністю ТОВ «Автопромпідшипник», діючи за попередньою змовою у групі осіб, до якої входили посадові особи ТОВ «Істок», ТОВ «Автопромпідшипник», підприємства «Полімер» ХОР ВОІ «СОІУ» () та підприємства «Ресурс» ХОР ВОІ «СОІУ» (), зокрема, керівник вказаних підприємств ОСОБА_9 , ухилились від сплати податків, що входять в систему оподаткування, введених у встановленому законом порядку, шляхом створення злочинної схеми з мінімізації податкових зобов`язань зі сплати податку на додану вартість та податку на прибуток. Оборудки з умисного ухилення від сплати податків службових осіб ТОВ «Істок» (), підприємства «Полімер» ХОР ВОІ «СОІУ» (), підприємства «Ресурс» ХОР ВОІ «СОІУ» () та ТОВ «Автопромпідшипник» () призвели до фактичного ненадходження до бюджету коштів у особливо великих розмірах, на загальну суму 9 688 805,00 грн. Обвинувальний акт відносно ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 за ч. 3 ст. 212 КК України скеровано до суду.
Згідно наказу Головного управління ДФС у Харківській області від 25.07.2018 р. № 5357 «Про проведення документальної планової виїзної перевірки ТОВ «Автопропідшипник» призначено проведення планової виїзної документальної перевірки ТОВ «Автопромпідшипник» () з питань дотримання вимог податкового за період з 01.07.2016 р. по 30.06.2018 р. валютного законодавства за період з 01.07.2016 р. по 30.06.2018 р. з питань єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за період з 01.07.2016 р. по 30.06.2018 р. на підставі направлень від 15.11.2018 р. № 11414, № 11415, № 11416, № 11417, № 11418, проведення якої доручено головним державним ревізорам-інспекторам відділу перевірок у сфері торгівлі управління аудиту ГУ ДФС у Харківській області ОСОБА_5 і ОСОБА_10 , а також головному державному ревізору-інспектору відділу фактичних перевірок, контролю за готівковими операціями управління аудиту ГУ ДФС у Харківській області ОСОБА_11 та головним державним ревізорам-інспекторам відділу контрольно-перевірочної роботи юридичних осіб управління податків і зборів з фізичних осіб ГУ ДФС у Харківській області ОСОБА_12 та ОСОБА_13 .

За Планом документальної планової виїзної перевірки з питань дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства за період з 01.07.2016 р. по 30.06.2018 р. ТОВ «Автопромпідшипник» (податковий номер 31151565), підписаного начальником управління аудиту ГУ ДФС у Харківській області ОСОБА_14 та затвердженого 12.11.2018 р., заступником начальника ГУ ДФС у Харківській області ОСОБА_15 , який є Додатком № 1 до акта перевірки, у ході останньої необхідно опрацювати інформацію щодо платника податків та його діяльність за перевіряємий період; провести аналіз фінансово-господарської діяльності платника податків та виявлені ризики недотримання ним вимог податкового та іншого законодавства за перевіряємий період; перевірити дотримання податкового законодавства, у т.ч. в розрізі податку на прибуток, податку на додану вартість (податкові зобов`язання, податковий кредит); зробити висновки щодо повноти декларування та своєчасності сплати податку на прибуток, податку на додану вартість. Проте, головні державні ревізори-інспектори відділу перевірок у сфері торгівлі управління аудиту ГУ ДФС у Харківській області ОСОБА_5 і ОСОБА_10 у ході опрацювання питань повноти і правомірності визначення вказаним товариством сум податку на прибуток та податкового кредиту з ПДВ несумлінно і безвідповідально поставились до своїх службових обов`язків, що виразилось в упущенні фактів штучного завищення вартості реалізації підприємством «Полімер» ХОР ВОІ «СОІУ» () та підприємством «Ресурс» ХОР ВОІ «СОІУ» () в адресу ТОВ «Автопромпідшипник» () товарів - підшипників, раніше придбаних у ТОВ «Істок» (), заниження фінансового результату до оподаткування, визначеного у фінансовій звітності відповідно до національних положень (стандартів) бухгалтерського обліку та включення до податкової декларації з податку на прибуток підприємства у відповідних періодах витрат сформованих по фінансово-господарським операціям оформлених від підприємства «Полімер» ХОР ВОІ «СОІУ» () та підприємства «Ресурс» ХОР ВОІ «СОІУ» (), що призвело до заниження сум податку на прибуток, які підлягали сплаті до державного бюджету ТОВ «Автопромпідшипник» () в податковому періоді за 2016 та 2017 роки на загальну суму 3891445,22 грн, в тому числі 1694918,22 грн у 2016 році та 2 196 527,00 грн у 2017 році, а також завищення вказаним товариством сум податкового кредиту з ПДВ та заниження сум податку на додану вартість, які підлягали сплаті до державного бюджету за період з 01.07.2016 р. по 31.08.2017 р. на загальну суму 4 249 664,00 грн. У результаті при документальному оформленні проведеної у період з 15.11.2018 р. по 12.12.2018 р. документальної планової виїзної перевірки податкового, валютного та іншого законодавства ТОВ «Автопромпідшипник» () у виді Акту № 5256/20-40-14-03-07/31151565 від 19.12.2018 р. ОСОБА_5 та ОСОБА_10 , не виклали у вказаному Акті вищезазначені порушення податкового законодавства з боку ТОВ «Автопромпідшипник» (), через що не донараховано суми податкових зобов`язань, контролюючим органом не визначено суму грошових зобов`язань та не стягнуто до державного бюджету кошти загальним розміром 8 141 109,22 грн, що спричинило тяжкі наслідки державним інтересам, які у двісті п`ятдесят і більше разів перевищують неоподатковуваний мінімум доходів громадян на момент вчинення злочину, чим завдано матеріальної шкоди державному бюджету на вказану суму. Таким чином, ОСОБА_5 за вищевказаних обставин обґрунтовано підозрюється у службовій недбалості, тобто неналежному виконанні службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що спричинило тяжкі наслідки, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України.

01.07.2020 р. ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України.

Cлідчий, обґрунтовуючи клопотання, вважає наявними підстави для застосування до підозрюваної ОСОБА_5 запобіжний захід у виді застави, яку обґрунтовано підозрюють у вчиненні злочину середньої тяжкості, з метою забезпечення виконання покладених на неї процесуальних обов`язків. Вважає наявними ризики, передбачені ст.177 КПК України, зокрема, що підозрювана може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримав, просив його задовольнити, зазначив, що запобіжний захід у виді застави 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 43 940,00 грн, буде прийнятним за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованого злочину.

У судовому засіданні підозрювана, її захисник доводи клопотання не визнали, просили у задоволенні клопотання відмовити.

Вислухавши прокурора, підозрювану, її захисника, вивчивши клопотання, долучені до нього документи, слідчий суддя дійшов наступного висновку.
Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Судовим розглядом встановлено, що 01.07.2020 р. ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0000493 від 16.06.2020 р. повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбачених ч. 2 ст. 367 КК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Частиною 1 ст. 182 КПК України передбачено, що застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

Слідчий суддя при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу, враховує, що запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканість, гарантовані ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а тому можуть бути застосовані тільки за наявності законної мети і підстав, визначених КПК України, з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини. Така позиція також узгоджується із ч. 5 ст. 9 КПК України. Так, Європейський суд з прав людини у рішенні у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя вважає, що дані які вказують на обґрунтовану підозру, що навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, підтверджують долучені до матеріалів клопотання докази, а саме: висновок спеціаліста-бухгалтера ОСОБА_16 від 07.12.2018 р.; висновок експерта Харківського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України від 22.12.2018 р. № 305; посадова інструкція головного державного ревізора-інспектора відділу перевірок у сфері торгівлі Управління аудиту Головного управлінні ДФС у Харківській області від 10.10.2018 р.; акт документальної планової виїзної перевірки податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи № 5256/20-40-14-03-07/31151565 від 19.12.2018 р.; інші матеріали досудового розслідування у своїй сукупності.

Приймаючи рішення, слідчий суддя виходить з того, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце і підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні та доданих матеріалах, та з того, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні слідчого дані у слідчого судді є всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, інкримінованого їй стороною обвинувачення. Поряд з цим слід відмітити, що Європейський суд у своїй практиці неодноразово зазначав, що факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення. Отже, на початковій стадії розслідування суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направлені справи до суду. Означене дає слідчому судді дійти до обґрунтованого висновку, що обставини здійснення підозрюваною ОСОБА_5 конкретних дій та доведеність її вини, потребують перевірки і оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що включає в себе можливість та у світлі вказаних обставин необхідність застосування до підозрюваної запобіжного заходу.

Відповідно до положень ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочинну діяльність.

У відповідності до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа.

Вирішуючи питання про застосування підозрюваному запобіжного заходу, суддя враховує не тільки положення, які передбачені КПК, а й вимоги пунктів 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою. При цьому ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі «Бойченко проти Молдови» «одне тільки посилання судів на відповідну норму закону без вказівки підстав з яких вони вважають обґрунтованими твердження про те, що ніби заявник може перешкоджати провадженню в справі, переховуватися від правосуддя або скоювати нові злочини, не є достатнім для ухвалення рішення про обрання запобіжного заходу», у рішенні у справі «Мамедова проти Росії» суд дійшов висновку: «посилання на тяжкість обвинувачення, як на головний чинник при оцінці ймовірності того, що заявниця переховуватиметься від правосуддя, перешкоджатиме ходові розслідування або вчинятиме нові злочини є недостатнім, хоча суворість покарання і є визначальний елементом при оцінці ризику переховування від правосуддя чи вчинення нових злочинів, і що потребує позбавлення волі не можна оцінювати з винятково абстрактного погляду, беручи до уваги тільки тяжкість злочину».

При вивченні особи підозрюваної слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка м. Ічня Чернігівської області, українка, громадянка України, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , втім позитивна характеристика, на яку посилалися захисник, підозрювана, не можуть бути безумовними підставами для відмови у застосуванні запобіжного заходу, оскільки не спростовують існування в кримінальному провадженні ризиків.
Так, сторона обвинувачення вказує, що відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування до підозрюваної ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді застави є забезпечення виконання покладених на неї процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду.
Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до п. 1 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваного чи обвинуваченої у вчиненні злочину невеликої або середньої тяжкості, визначається у межах від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За таких обставин слідчий суддя приходить висновку, що клопотання про застосування запобіжного заходу у виді застави підлягає задоволенню, та вважає за необхідне одночасно покласти на підозрювану обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, у межах строку проведення досудового розслідування, а саме: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду; не відлучатись із міста Харкова без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання та/або роботи; здати на зберігання слідчому Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 177, 178, 182, 183, 184,193,194, 196, 197, 202, 205, 309 КПК України, слідчий суддя

ухвалив:
Клопотання задовольнити.
Застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді застави, розмір якої визначити у 20 розмірах прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 43 940,00 (сорок три тисячі дев`ятсот сорок гривень), 00 копійок, зобов`язавши підозрювану ОСОБА_5 виконувати процесуальні обов`язки, визначені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:
прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду;
не відлучатись із міста Харкова без дозволу слідчого, прокурора або суду;
повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання та/або роботи;
здати на зберігання слідчому Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Сума застави у національній грошовій одиниці має бути внесена як самою підозрюваною так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у виді застави на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в м. Києві:
отримувач: ТУ ДСАУ в м. Києві

МФО: 820172
Банк одержувача: Державна казначейська служба України, м. Київ
р/р № 2089.
Після внесення коштів на відповідний рахунок або забезпечення їх внесення заставодавцем ОСОБА_5 зобов`язана надати документ, що це підтвреджує, слідчому, прокурору, суду.
Термін дії обов`язки, покладених судом, визначити до 29.08.2020 р., включно, в межах строку досудового розслідування.
Роз`яснити заставодавцю обов`язок із забезпечення належної поведінки підозрюваної, обвинуваченої та її явки за викликом.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1