Справа № 521/1200/19
Номер провадження: 1-кп/521/796/19
У Х В А Л А
22 серпня 2019 року м. Одеса
Малиновський районний суд м. Одеси у складі:
Головуючого судді ОСОБА_1 ,
За участю секретаря ОСОБА_2
за участю прокурора ОСОБА_3 ,
потерпілої ОСОБА_4 ,
обвинуваченого ОСОБА_5 ,
захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі Малиновського районного суду м.Одеси матеріали кримінального провадження, відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Одеса, громадянина України, із середньо-технічною освітою, не одруженого, не працевлаштованого, зареєстрованого та мешкаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого 21.05.2015 року Малиновським районним судом м.Одеси за ч.2 ст.164 КК України до двох років обмеження волі, суд
В С Т А Н О В И В:
В провадженні Малиновського районного суду м.Одеси перебуває кримінальне провадження відносно ОСОБА_5 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.164 КК України.
Під час підготовчого судового засідання потерпіла заявила клопотання про визнання дій обвинуваченого ОСОБА_5 протиправними та такими, що передбачені ч.1 ст. 382 КК України.
Судом поставлено на обговорення питання про можливість призначення обвинувального акту до судового розгляду.

Ухвалою Малиновського районного суду м.Одеси від 15.08.2019 року у відношенні обвинуваченого ОСОБА_5 було застосовано привід, так як у призначене судоове засідання, яке було призначено на 15.08.2019 року не з`явився.

Прокурором заявлено клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб відносно обвинуваченого ОСОБА_8 , у зв`язку з ризиками передбаченими ст. 177 КПК України, також вважає, що дане кримінальне провадження підсудне Малиновському районному суду м. Одеси, підстав для повернення обвинувального акту прокурору не має і справа може бути призначена до розгляду. Проти задоволення клопотання потерпілого заперечував.
Потерпіла підтримала своє клопотання та клопотання прокурора та просила його задовольнити.

Захисник та обвинувачений ОСОБА_8 заперечували щодо задоволення клопотання потерпілої, також заперечували проти застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на ст.183 КПК України, та не заперечували проти призначення справи до судового розгляду.

Вислухавши учасників процесу суд вважає що клопотання необхідно повернути потерпілій, у задоволенні клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_8 відмовити, та застосувати до обвинуваченого запобіжний захід у вигляді домашьного арешту, а також кримінальне провадження призначити до судового розгляду, з наступних підстав.
Відповідно до ч. 2 ст. 304 КПК України, скарга повертається, якщо 1) скаргу подала особа, яка немає права подавати скаргу; 2) скарга не підлягає розгляду в цьому суді; 3) скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою ст. 304 КПК України /тобто десяти днів/, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюються постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.
Як встановлено з клопотання, ОСОБА_9 звернулась безпосередньо зі скаргою на бездіяльність ОСОБА_5 , а саме, що він не виконує рішення суду.
Вивчивши клопотання та матеріали які обґрунтовують її доводи, слідчий суддя вважає, що клопотання необхідно повернути заявнику, з наступних підстав.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 55 КПК України, потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди. Права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого.
Відповідно до ч. 5 ст. 55 КПК України, за наявності очевидних та достатніх підстав вважати, що заява, повідомлення про кримінальне правопорушення або заява про залучення до провадження як потерпілого подана особою, якій не завдано шкоди, зазначеної у ч. 1 ст. 55 КПК України, слідчий або прокурор виносить вмотивовану постанову про відмову у визнанні потерпілим, яка може бути оскаржена слідчому судді.
Вимогами статті 303 ч. 1 п. 1 КПК України, передбачено, що на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора: бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна.
Отже, аналізуючи зміст ст. ст. 55 та 60 КПК України, ОСОБА_4 не зверталась з вищевказаним клопотанням або повідомленням про кримінальне правопорушення до органу державної влади, уповноваженого розпочати досудове розслідування, і не є потерпілим, а відтак є особою, яка не має право подавати скарги, тому, відповідно до вимог пункту 1 частини 2 статті 304 КПК України, скарга підлягає поверненню особі яка її подала.
Роз`яснити особі яка подала скаргу, що повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.
Під час розгляду клопотання прокурора, суддею встановлено, що існують певні ризики передбачені ст. 177 КПК України, однак вказані ризики не дають судді достатніх підстав для застосування найбільш суворого запобіжного заходу.

Як встановлено під час розгляду клопотання, що обвинувачений ОСОБА_5 , має постійне місце проживання у м. Одесі.

В судовому засіданні прокурором, не надано доказів того, що ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення або перешкодити кримінальному провадженню іншим чином. Тяжкість вчиненого кримінального правопорушення на думку судді не може бути підставою для обрання найсуворішого запобіжного заходу. Вказані в клопотанні ризики не тільки не доведені і не представлені в судовому засіданні належними доказами, але й є намаганням прокурора обрати найсуворіший запобіжний захід виключно з формальних підстав.

Інші ризики, які можуть свідчити про те, що обвинувачений будь яким чином може перешкодити кримінальному провадженню не доведені і не представлені в судовому засіданні належними доказами.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам вчинити певні дії, що можуть будь яким чином перешкодити кримінальному провадженню, тобто існування певних ризиків для виконання завдань кримінального провадження.

Однак тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам передбаченим ст. 177 КПК України.

Разом з тим, суддя вважає, що обвинуваченому Насальському необхідно обрати більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з забороною обвинуваченому залишати житло у період з 22:00 години до 07:00 години наступної доби, який на думку судді буде достатній для належної поведінки обвинуваченого.

Викладені обставини, свідчать про відсутність законних підстав для застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, але свідчать про необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Згідно до ч.2 ст.314 КПК України, підготовче судове засідання відбувається за участю прокурора, обвинуваченого, захисника, потерпілого, його представника та законного представника, цивільного позивача, його представника та законного представника, цивільного відповідача та його представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, згідно з правилами, передбаченими цим Кодексом для судового розгляду. Після виконання вимог, передбачених статтями 342-345 цього Кодексу, головуючий з`ясовує в учасників судового провадження їх думку щодо можливості призначення судового розгляду.
Відповідно до ч.1 ст.315 КПК України, якщо під час підготовчого судового засідання не будуть встановлені підстави для прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 частини третьої статті 314 КПК України, суд проводить підготовку до судового розгляду.
Відповідно до ч.2 ст.315 КПК України, з метою підготовки до судового розгляду суд визначає дату та місце проведення судового розгляду; з`ясовує, у відкритому чи закритому судовому засіданні необхідно здійснювати судовий розгляд; з`ясовує питання про склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді; розглядає клопотання учасників судового провадження про: здійснення судового виклику певних осіб до суду для допиту; витребування певних речей чи документів; вчиняє інші дії, необхідні для підготовки до судового розгляду.
Відповідно до ст.316 КПК України після завершення підготовки до судового розгляду суд постановляє ухвалу про призначення судового розгляду. Судовий розгляд має бути призначений не пізніше десяти днів після постановлення ухвали про його призначення.
На підставі вищевикладеного, суд вважає, що обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.164 КК Українипідлягає призначенню до судового розгляду у відкритому судовому засіданні.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 303, 304, 309, 314, 315, 316 КПК України, суд
У Х В А Л И В:
Клопотання ОСОБА_4 - повернути скаржнику.
Відмовити у задоволенні клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в умовах ОУВП № 21 в Одеській області відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за його місцем проживання, а саме: АДРЕСА_1 , строком на 2 місяці, заборонивши йому залишати житло в нічний період доби, а саме з 22 години 00 хвилин по 07 годину 00 хвилин.

Покласти на ОСОБА_5 такі обов`язки:

1. прибувати за першою вимогою до прокурора Одеської міської прокуратури №2, Малиновського районного суду м.Одеси;

2. не відлучатися з населеного пункту м. Одеси без дозволу прокурора або суду;

3. повідомляти прокурора, суд про зміну свого місця проживання та роботи;

4. утримуватися від спілкування з потерпілими, свідками та іншими учасниками судового процесу.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_5 обов`язок, щодо заборони залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 - в період з 22 години 00 хвилин до 07 години 00 хвилин, наступної доби.

Роз`яснити обвинуваченому, що в разі невиконання покладених обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру мінімальної заробітної плати до 2 розмірів мінімальної заробітної плати.

Контроль за поведінкою обвинуваченої, яка перебуває під домашнім арештом покласти на співробітників Малиновського ВП в м. Одеса ГУНП в Одеській області.

Строк дії ухвали про тримання особи під домашнім арештом становить 60 (шістдесят) днів і обчислюється з моменту її оголошення, тобто з 22 серпня 2019 року. Ухвала судді про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію 21 жовтня 2019 року.

Ухвала судді щодо застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Обвинувальний акт відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.164 КК Українипризначити до судового розгляду у відкритому судовому засіданні в приміщенні Малиновського районного суду міста Одеси на 29 серпня 2019 року на 10 годину 00 хвилин.

В судове засідання викликати сторони по справі.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом встановленого строку.

Суддя: ОСОБА_1