Справа № 459/2220/20
Провадження № 1-кс/459/842/2020
УХВАЛА

про арешт майна

14 серпня 2020 року слідчий суддя Червоноградського міського суду Львівської області ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого Червоноградського ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 , що погоджене прокурором Червоноградської місцевої прокуратури Львівської області ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000580, внесеному до ЄРДР 13.08.2020 р. за ознаками злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИВ:
Слідчий Червоноградського ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Червоноградської місцевої прокуратури Львівської області ОСОБА_4 , звернувся до суду з клопотанням про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000580, внесеному до ЄРДР 13.08.2020 р. за ознаками злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, яким просить накласти арешти на майно, що було вилучено 12.08.2020 р. в ході огляду місця події гаражу № НОМЕР_1 гаражного кооперативу №5 по вул. Б.Хмельницького у м. Червонограді Львівської області, а саме молоток сокиру. Клопотання мотивує тим, що вказаний предмет був вилучений в ході огляду місця події 12.08.2020 року, являється знаряддям вчиненого кримінального правопорушення, є речовим доказам і його арешт необхідний для унеможливлення подальшої втрати, знищення чи приховування.

У судове засідання слідчий Червоноградського ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 не з`явився, подав заяву про розгляд клопотання без його участі, підтримує таке повністю.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляд клопотання про арешт майна, слідчий суддя проводить такий розгляд без їх участі.

При цьому, відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, у зв`язку з неприбуттям учасників судового провадження фіксування кримінального провадження в суді технічними засобами не здійснюється.

Розглянувши клопотання та додані до нього матеріали слідчий суддя дійшов до наступних висновків.

Клопотання про арешт майна відповідає вимогам статті 171 КПК України, строк звернення до слідчого-судді з вказаним клопотання дотримано.

Як вбачається з витягу з ЄРДР № 0000580 від 13.08.2020 року, слідчий Червоноградського ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні за ознаками злочину, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України, а саме: невідома особа в період часу з 06.08.2020 року по 12.08.2020 року шляхом пошкодження дверей проникла у гараж № НОМЕР_1 гаражного кооперативу №5 по вул. Б.Хмельницького у м. Червонограді Львівської області, належний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , звідки викрала зварювальний напівавтоматичний апарат та компресор.

Як вбачається з протоколу огляду місця події від 12.08.2020 р., слідчий Червоноградського ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 проведено огляд місця події, а саме гаражу № НОМЕР_1 гаражного кооперативу №5 по вул. Б.Хмельницького у м. Червонограді Львівської області, у ході якого було вилучено молоток-сокиру.

Постановою слідчого Червоноградського ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 , від 13.08.2020 року молоток-сокиру визнано речовим доказом у кримінальному провадженні 0000580 та приєднано як речовий доказ до матеріалів кримінального провадження № № 0000580, внесеному до ЄРДР 13.08.2020 р. за ознаками злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

Вирішуючи питання про накладення арешту на вказане у клопотанні майно, слідчий суддя виходить з наступного.

Згідно ст. 170 КПК України, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів, відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частини 2 та 3 статті 170 КПК України визначають, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. При цьому, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 вказаної статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

В ході розгляду клопотання встановлено, що майно, яке просить арештувати слідчий, відповідно до постанови слідчого від 13.08.2020 року обґрунтовано визнано речовими доказами по кримінальному провадженню, а тому це майно відповідає критеріям визначеним у ст. 98 КПК України.

Зважаючи, що стороною кримінального провадження - слідчим доведено необхідність такого арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність задоволення клопотання про накладення арешту на майно.
Враховуючи вищенаведене, вважаю, що клопотання слідчого підлягає задоволенню.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 98, 131, 170-173 КПК України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ:
Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно, що було вилучено 12.08.2020 р. під час огляду місця події, а саме на молоток-сокиру та постановою слідчого Червоноградського ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 , від 13.08.2020 року визнано речовим доказом та приєднано до матеріалів кримінального провадження № 0000580, внесеному до ЄРДР 13.08.2020 р. за ознаками злочину, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України.

Виконання ухвали доручити слідчому Червоноградського ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 .

Копію ухвали надіслати прокурору, іншим заінтересованим особам.
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1