УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 серпня 2020 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва клопотання ОСОБА_3 , в інтересах Міністерства закордонних справ про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 20 вересня 2018 року (справа 761/35819/18) в рамках кримінального провадження № 00000190, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30 травня 2018 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України,
в с т а н о в и в:
18.08.2020 року на розгляд слідчого судді надійшло клопотання ОСОБА_3 , в інтересах Міністерства закордонних справ про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 20 вересня 2018 року (справа 761/35819/18) в рамках кримінального провадження № 00000190, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30 травня 2018 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, в якому заявник просила суд скасувати арешт на: службову квартиру АДРЕСА_1 , накладений вищезазначеною ухвалою.

У судове засідання ОСОБА_3 не з`явилася, надіслала до суду заяву у якій просила повернути клопотання. .

Уповноважені прокурор та слідчий у кримінальному провадженні у судове засідання також не з`явилися, однак їх неявка не перешкоджає розгляду клопотання по суті.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, а також враховуючи позицію представника власника майна, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Частиною 6 ст. 9 КПК України встановлено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу, зокрема, принцип диспозитивності.

У свою чергу, згідно зі ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. При цьому, слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень цим Кодексом.

Враховуючи те, що ОСОБА_3 просила повернути клопотання про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 20 вересня 2018 року (справа 761/35819/18) в рамках кримінального провадження № 00000190, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30 травня 2018 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, слідчий суддя, виходячи з того, що він наділений процесуальними повноваженнями вирішувати виключно ті питання, що винесені на його розгляд сторонами, приходить до висновку про необхідність залишення без розгляду такого клопотання.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 9, 26, 174, 309, 532 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в:

Клопотання ОСОБА_3 , в інтересах Міністерства закордонних справ про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 20 вересня 2018 року (справа 761/35819/18) в рамках кримінального провадження № 00000190, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30 травня 2018 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1