Справа № 588/1259/20
Провадження № 1-кс/588/278/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 серпня 2020 року м. Тростянець

Слідчий суддя Тростянецького районного суду Сумської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , заявника скарги ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого Тростянецького відділення поліції Охтирського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Сумській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 17.08.2020 звернувся до суду зі вказаною скаргою, в якій просить зобов`язати Тростянецьке відділення поліції Охтирського відділу поліції ГУ НП в Сумській області внести відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати досудове розслідування.

Свої вимоги ОСОБА_3 мотивує тим, що 12.08.2020 ним було подано заяву до Тростянецького відділення поліції ГУ НП в Сумській області про скоєння кримінального правопорушення посадовою особою Тростянецької міської ради ОСОБА_4 .

На даний час слідчим в порушення вимог ст. 214 КПК України за його заявою відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань не внесені.

Заявник скарги ОСОБА_3 у судовому засіданні скаргу підтримав та просив її задовольнити.

Слідчий Тростянецького відділення поліції (м.Тростянець) Головного управління Національної поліції в Сумській області в судове засідання не з`явився, керівник указаного відділення поліції був повідомлений належним чином про час і місце судового засідання належним чином, причини неявки слідчого у судове засідання суду не повідомлено. Враховуючи вимоги частини 3 статті 306 КПК України неявка слідчого не є перешкодою для розгляду скарги.
Заслухавши пояснення особи, яка подала скаргу, дослідивши матеріали скарги, оцінивши докази в їх сукупності, вважаю, що скарга не підлягає задоволенню, виходячи з таких мотивів.
Слідчим суддею встановлено, що 12.08.2020 до Тростянецького відділення поліції Головного управління Національної поліції в Сумській області надійшла заява від ОСОБА_3 у якій він повідомив про те, що 11.08.2020 до Тростянецької РДА було надіслано запит та зареєстровано лист за підписом фізичної особи ОСОБА_5 на фірмовому бланку Тростянецької міської ради без зазначення номеру реєстрації вихідного листа та з вказаною домашньою приватною адресою. Крім того, у вказаній заяві ОСОБА_3 зазначив про те, що цей запит був доставлений у Тростянецьку РДА співробітником міської ради і цей факт потребує перевірки. На думку заявника, таким чином посадова особа Тростянецької міської ради ОСОБА_6 здійснив фактичне підроблення документа міської ради у своїх приватних цілях з використанням свого службового становища за що передбачено кримінальну відповідальність згідно ст. 366 та 364 КК України.
Вказана заява ОСОБА_3 була зареєстрована в інформаційно-телекомунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції України» за № 2476 від 12.08.2020 (а.с.3).
Відповідно до матеріалу ЄО № 2476 від 12.08.2020 вищезазначена заява ОСОБА_3 від 12.08.2020 була передана 12.08.2020 керівником органу досудового розслідування Тростянецького ВП Охтирського ВП ГУНП в Сумській області начальнику Тростянецького ВП Охтирського ВП ГУНП в Сумській області для розгляду згідно Закону України «Про звернення громадян» у зв`язку з відсутністю даних, які б вказували на наявність кримінального правопорушення та неможливістю у зв`язку з цим внесення відповідної інформації до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Також у матеріалах ЄО № 2476 від 12.08.2020 наявні письмові пояснення ОСОБА_6 у яких зазначено, що 11.08.2020 він, як фізична особа, зробив запит до Тростянецької РДА стосовно питань, які мають суспільний інтерес, зокрема щодо державного службовця ОСОБА_3 . Бланк запиту не мав реєстрації у журналі вихідної кореспонденції, не мав номера вихідного листа, не було зазначено посаду посадової особи та була відсутня печатка установи. Запит у Тростянецьку РДА передала його дружина. У своїх діях не вбачає підроблення документа Тростянецької міської ради.
Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Положеннями ч.1 ст.24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч.1 ст.303 КПК України. Зокрема, у відповідності до п.1 ч.1 ст.303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора: бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Згідно ч. 2 ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.
До Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України).
Відповідно до п.п. 2 п. 1 розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора від 30.06.2020 №298 (далі Положення), відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Згідно п.п. 7 п. 2 розділу ІІ вказаного Положення до Реєстру підлягають внесенню відомості, які характеризують кримінальне правопорушення.

Положення ст.214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч.1 ст.2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину - кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.
Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є наявність об`єктивних даних, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
У ч. 1 ст. 216 КПК України зазначено, що слідчі органів Національної поліції здійснюють досудове розслідування кримінальних правопорушень, передбачених законом України про кримінальну відповідальність, крім тих, які віднесені до підслідності інших органів досудового розслідування.
Доводи особи, яка подала скаргу про вчинення кримінального правопорушення передбаченого ст. 366 та 364 КК України ґрунтуються на суб`єктивній оцінці та суб`єктивному ставленні до зазначених у заяві про вчинення кримінального правопорушення обставин та не містять конкретних фактичних даних, які б свідчили про існування обставин та які б давали підстави для кваліфікації дій за вищевказаними статтями. Зокрема суть скарги ОСОБА_3 зводиться до незгоди із запитом на отримання публічної інформації зробленим відносно нього ОСОБА_6 , як фізичною особою, але з використанням офіційного бланку виконавчого комітету Тростянецької міської ради.
Статтею ст. 366 КК України передбачено кримінальну відповідальність за складання, видачу службовою особою завідомо неправдивих офіційних документів, внесення до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей, інше підроблення офіційних документів.

З доданого ОСОБА_3 до заяви про вчинення кримінального правопорушення запиту на отримання публічної інформації вбачається, що вказаний запит не містить усіх необхідних реквізитів офіційного документа, зокрема у ньому відсутні вихідний номер та дата, а також найменування посади особи, яка його підписала. Крім того, ОСОБА_3 у заяві про вчинення кримінального правопорушення зазначено про потребу перевірки факту доставлення запиту у Тростянецьку РДА співробітником міської ради, отже цей факт особисто заявником ставився під сумнів тому потребував перевірки.
Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя дійшов висновку, що заява ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення від 12.08.2020 не містить достатніх та конкретних даних, які б вказували на наявність ознак кримінальних правопорушень передбачених ст. 366 та 364 КК України, а тому у задоволенні скарги слід відмовити.
Керуючись ст. 2, 24 110, 214, 303, 307 КПК України,

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого Тростянецького відділення поліції Охтирського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Сумській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відмовити.

Ухвала суду в частині оскарження ухвали слідчого судді за результатами розгляду скарги на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Сумського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, на підставі Рішення Конституційного Суду України від 17 червня 2019 року у справі № 4-р(ІІ)/2020 щодо відповідності Конституції України (конституційності) окремих положень частини третьої статті 307, частини третьої статті 309 КПК України.

Слідчий суддя ОСОБА_1