1Справа № 335/6254/20 1-кс/335/3275/2020
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
04 серпня 2020 року м. Запоріжжя

Слідчий суддя Орджонікідзевського районного суду міста Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Запорізької місцевої прокуратури №2 ОСОБА_3 про арешт майна, по кримінальному провадженню, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 000137 від 23.07.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.309 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
Прокурор Запорізької місцевої прокуратури №2 ОСОБА_3 звернулась до суду з вищевказаним клопотанням в обґрунтування якого зазначила, що у провадженні сектору дізнання Вознесенівського відділення поліції Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції у Запорізькій області знаходяться матеріали кримінального провадження, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000137 від «23» липня 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

Досудовим слідством встановлено, що 23.07.2020 р. до Вознесенівського ВП надійшло повідомлення про те, що за адресою: АДРЕСА_1 , у гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , незаконно зберігає наркотичну речовину. ( ЖЄО № 20713 від 23.07.2020 р).

Так в ході огляду місця у гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було вилучено шприц білого кольору з прозорою рідиною в середині, який було упаковано до паперового конверту, на який було нанесено пояснювальний запис за підписами учасників слідчої дії.

Для встановлення істини у кримінальному провадженні виникла необхідність у проведенні відповідних експертиз по даному досудовому розслідуванні з залученням спеціалістів відповідної галузі.

У органу досудового розслідування є підстави вважати, що вказане майно є предметом злочину та є тимчасово вилученим майном, на яке необхідно накласти арешт.

Прокурор в судове засідання не з`явився, надала заяву про розгляд клопотання без її участі, просила клопотання задовольнити в повному обсязі.

Враховуючи те, що неявка осіб у судове засідання не є перешкодою для розгляду клопотання про арешт майна, слідчий суддя вважав за можливе розглянути клопотання у їх відсутність, роз`яснивши, що відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Вивчивши матеріали клопотання, перевіривши надані докази в його обґрунтування, слідчий суддя доходить до наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що у провадженні сектору дізнання Вознесенівського відділення поліції Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції у Запорізькій області знаходяться матеріали кримінального провадження, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000137 від «23» липня 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

23.07.2020 р. до Вознесенівського ВП надійшло повідомлення про те, що за адресою: АДРЕСА_1 , у гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , незаконно зберігає наркотичну речовину. ( ЖЄО № 20713 від 23.07.2020 р).

Так в ході огляду місця у гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було вилучено шприц білого кольору з прозорою рідиною в середині, який було упаковано до паперового конверту, на який було нанесено пояснювальний запис за підписами учасників слідчої дії.

Згідно ст. 167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним його майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення. Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) надані особі з метою схилити її до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та (або) матеріального забезпечення кримінального правопорушення чи як винагорода за його чинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них, або на які було спрямоване кримінальне правопорушення

Відповідно до ч. 7 ст. 237 КПК України, вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученими.

Згідно з положеннями ч.ч. 1, 2 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому діючим КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у діючим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з положенням ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 діючого КПК України.

Згідно з положеннями ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно положень ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

В поданому клопотанні прокурором доведено, що відповідно вилучені речі, а саме: шприц білого кольору з прозорою рідиною в середині, містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, мають важливе значення для з`ясування обставин по кримінальному провадженню, слідчий суддя вважає за необхідне накласти арешт на вказане у клопотанні майно, задовольнивши клопотання слідчого.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, з метою збереження речових доказів, запобігання можливості їх приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, виникла необхідність у накладенні арешту на майно.

Виходячи з наведеного та приймаючи до уваги, що завданням кримінального судочинства є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування кримінального правопорушення, а також зважаючи на те, що зазначене у клопотанні майно в подальшому може бути використано як доказ, вважаю за необхідне клопотання слідчого про арешт тимчасово вилученого майна задовольнити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.167, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання прокурора Запорізької місцевої прокуратури №2 ОСОБА_3 про накладення арешту на майно задовольнити.

Накласти арешт на шприц білого кольору з прозорою рідиною в середині, який було вилучено в ході огляду місця події 23.07.2020 року у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим.

Роз`яснити, що підозрюваний, його захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання слідчому судді про скасування арешту майна повністю або частково. За клопотанням вказаних осіб арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано (ст. 174 КПК України).

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1