Справа № 128/951/20
УХВАЛА

05 січня 2021 року м. Вінниця

Вінницький районний суд Вінницької області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю: прокурора ОСОБА_3 , представника потерпілого- ОСОБА_4 , захисника - ОСОБА_5 ,

обвинуваченого - ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Вінниці Вінницької області клопотання прокурора та захисника у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені 20.01.2020 в ЄРДР за №0000054 за обвинуваченням ОСОБА_6 , у вчиненні кримінального правопорушення, яке передбачено ч.2 ст. 15, ч.1 ст. 115 КК України, -

УСТАНОВИВ:

З 13.04.2020 в провадженні Вінницького районного суду Вінницької області перебуває вищевказане кримінальне провадження.

В даному судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримала подане письмове клопотання про продовження застосованого запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_6 , оскільки такий строк стікає 10.01.2021 та ті ризики, які стали підставою для його застосування та продовження не змінилися та не відпали, а саме: обвинувачений ОСОБА_6 , обвинувачується у вчинені особливо тяжкого злочину, у судовому засіданні ще не допитані обвинувачений та свідки; обвинувачений на час затримання не працював, не одружений, не має дітей, отже у нього відсутні соціально-стримуючі фактори, а тому обвинувачений будучи на волі може незаконно впливати на свідків, вчинити інший злочин та переховуватися від суду. Заперечувала проти клопотання захисника, оскільки вважає, що доводи приведенні ним у клопотання не спростовують перелічені нею ризики .

Представник потерпілого - ОСОБА_4 , підтримав клопотання прокурора, заперечував проти клопотання захисника.

Захисник ОСОБА_5 заперечував щодо продовження ОСОБА_6 запобіжного заході у виді тримання під вартою , подав суду письмове клопотання про зміну вказаного запобіжного заходу ОСОБА_6 на цілодобовий домашній арешт , оскільки останній має зареєстроване місце проживання, перебуває у фактичних шлюбних відносинах, має матір та дитину, які проживають з обвинуваченим у одному населеному пункті; хоча він і був на час затримання офіційно не працевлаштованим, але здійснював підробітки у якості різноробочого, тому вважає, що у ОСОБА_6 існують на волі соціальні зв`язки, що вважає, спростовують доводи прокурора. Вказує, що потерпілий у даній справі мешкає в м. Вінниці, що виключає здійснення обвинуваченим на нього впливу, оскільки зареєстрованим місцем проживання ОСОБА_6 є с. Гуменне Вінницького району. Отже вважає, що наразі відпали ризики зазначені прокурором , тому просить задовільнити його клопотання.

Обвинувачений ОСОБА_6 заперечував проти задоволення клопотання прокурора , просив задовольнити клопотання захисника.

05.01.2021 головуюча колегії суддя ОСОБА_7 перебуває на лікарняному, а член колегії - суддя ОСОБА_8 у відпустці.

Відповідно до постанови КМУ від 09.12.2020 № 1236 «Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», продовжено всеукраїнський карантин з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, з 19.12.2020 по 28.02.2021.

Згідно Закону України «Про внесення зміни до пункту 20-5 розділу XI "Перехідні положення" Кримінального процесуального кодексу України щодо особливостей судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні та розгляду окремих питань під час судового провадження на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» - Пункт 20-5 розділу XI "Перехідні положення" Кримінального процесуального кодексу України (Відомості Верховної Ради України, 2013 р., №№ 9-13, ст. 88) викладено в такій редакції: у разі неможливості у визначений цим Кодексом строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім клопотання, поданого на розгляд до Вищого антикорупційного суду, воно може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу, або розглянуто головуючим, а за його відсутності - іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально, або може бути передано для розгляду до іншого суду в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції або до суду в межах юрисдикції різних апеляційних судів в порядку, передбаченому абзацом шостим цього пункту.

З огляду на вищезазначене, беручи до уваги, що до закінчення строку тримання під вартою обвинуваченого (10.01.2021) неможливо при колегіальному складі вирішити клопотання прокурора з об`єктивних причин, тому суд приходить до висновку про необхідність вирішення даного клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою членом колегії.

Вислухавши клопотання прокурора та захисника, міркування сторін кримінального провадження щодо них, оглянувши обвинувальний акт та доданий до нього реєстр матеріалів досудового розслідування, суд вважає, що клопотання прокурора є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню, а клопотання захисника- необґрунтованим та таким, що підлягає відмові у задоволенні виходячи з такого.

Відповідно до положень ч.3 ст. 331 КПК, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акту. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Згідно до п.п.4,5 ч.2 ст.183 КПК, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосовано, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять рокі.

Відповідно до положень, викладених в ч.1 ст. 177 КПК, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2)знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3)незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5)вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

З положень, викладених у ч. 1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього кодексу.

Судом установлено, що запобіжний захід до обвинуваченого ОСОБА_6 застосований за рішенням суду, тобто у спосіб, встановлений КПК України.

Вирішуючи письмове клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо обвинуваченого, суд враховує, що тримання під вартою є винятковим та відповідно до ст. 176 КПК України найбільш суворим запобіжним заходом.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою статті 177 КПК України.

Суд вважає, що наразі існують ризики, передбачені п.п.1,3 ч.1 ст.177 КПК України, а саме: обвинувачений ОСОБА_6 на час затримання офіційно не працював, офіційно не перебував у шлюбі, доказів про те що він має дітей або інших осіб на утриманні - суду не надано; хоча ОСОБА_6 і має постійне місце проживання на території Вінницького району Вінницької області , але обвинувачується у вчинені особливо тяжкого злочину замах на умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині, на даний час судовий розгляд даного провадження триває , але не заслухані пояснення обвинуваченого, свідків, не досліджені письмові та речові докази, тому суд вважає, що на разі існують ризики переховування ОСОБА_6 від суду та незаконного впливу на свідків, які ще недопитані в судовому засіданні.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Таким чином, не зачіпляючи питання доказовості вини обвинуваченого, з метою дотримання балансу між суспільним інтересом та правом особи на особисту свободу, суд доходить висновку, що для забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків та уникнення встановлених судом ризиків, останньому доцільно продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 днів, а саме - по 05.03.2021 року включно, задовольнивши клопотання прокурора.

Доводи приведені захисником в обґрунтування поданого ним клопотання, суд вважає хибними, оскільки вони не підтверджені належними та допустим доказами, зокрема, про те, що на утриманні у обвинуваченого ОСОБА_6 перебуває його матір, а також те, що він має на утриманні дитину ( дітей). А лише наявність таких осіб, які проживали на час затримання ОСОБА_6 у одному с. Гуменному Вінницького району ні не вагомим доказом для спростування наявних ризиків, приведених прокурором.

Тому у задоволені клопотання захисника ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу обвинуваченому на цілодобовий домашній арешт , слід відмовити.

Керуючись п. 20-5 розділу XI «Перехідні положення» КПК України, ст.331 КПК України, суд-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора ОСОБА_3 задовольнити.

Продовжити застосований запобіжний захід у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 60 днів у Державній установі «Вінницька установа виконання покарань (№1)», тобто по 05.03.2021 року, включно.
У задоволені клопотання захисника ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу обвинуваченому на цілодобовий домашній арешт- відмовити.

Копію ухвали направити уповноваженій особі Державної установі "Вінницька установа виконання покарань (№1), - для виконання; іншим учасникам кримінального провадження , вручити в залі судового засідання,- для відома.

Відкласти судове засідання на 15.02.2021 о 11.15 годин , у зв`язку з перебуванням головуючої колегії- судді ОСОБА_7 на лікарняному, а члена колегії- судді ОСОБА_8 у відпустці.

Ухвала може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду , шляхом подачі апеляційної скарги через Вінницький районний суд Вінницької області протягом семи днів, обвинуваченим- з дня отримання копії цієї ухвали, а іншими учасниками - з дня проголошення ухвали.

Повна ухвала суду проголошена 06.01.2021 о 09.40 годин.

Головуюча суддя: ОСОБА_1