УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 вересня 2020 року слідчий суддя Смілянського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 , при секретарі судових засідань ОСОБА_2 , з участю заявника ОСОБА_3 , представника заявника адвоката ОСОБА_4 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Сміла клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту на майно,-

встановив:

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Городищенського районного суду Черкаської області з клопотанням, в якому просив скасувати арешт накладений ухвалою слідчого судді Городищенського районного суду Черкаської області від 13 серпня 2018 року в рамках кримінального провадження № 0000103 внесеного в ЄРДР 17 липня 2018 року на належне йому майно, а саме автомобіль марки «Мітсубіші Лансер» д.н.з. НОМЕР_1 , та свідоцтво про реєстрацію даного транспортного засобу серії НОМЕР_2 та просить повернути йому вказане майно, як законному володільцю.

Ухвалою Черкаського апеляційного суду від 02 вересня 2020 року задоволено клопотання керівника апарату Городищенського районного суду Черкаської області про визначення підсудності матеріалів вказаного клопотання, які передані для розгляду до Смілянського міськрайонного суду Черкаської області.

Клопотання ОСОБА_3 мотивує тим, що за процесуальним керівництвом прокурора відділу організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням, яке здійснювалось слідчими територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві, прокуратури Черкаської області ОСОБА_5 , проводилось досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000103 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

Заявник зазначив, що 17 липня 2018 року близько 08 години 50 хвилин він, керуючи належним йому автомобілем марки «Мітсубіші Лансер» д.н.з. НОМЕР_1 , по вул. Грушевського в м. Городище Черкаської області близько перехрестя з вул. Маніжа здійснив наїзд на пішохода ОСОБА_6 , яка перетинала проїзну частину у невстановленому місці. Внаслідок дорожньо-транспортної пригоди пішохід від отриманих тілесних ушкоджень ІНФОРМАЦІЯ_1 померла в Городищенській РТМО.

Під час огляду місця події 17 липня 2018 року слідчим вилучено автомобіль «Мітсубіші Лансер» д.н.з. НОМЕР_1 , та свідоцтво про реєстрацію даного транспортного засобу серії НОМЕР_2 .

13 серпня 2018 року слідчим суддею Городищенського районного суду винесена ухвала про накладення арешту на автомобіль «Мітсубіші Лансер» д.н.з. НОМЕР_1 та свідоцтво про реєстрацію даного транспортного засобу серії НОМЕР_2 .

30 червня 2020 року, кримінальне провадження №0000103 від 17 липня 2018 року закрито на підставі п.2 ч. 1 ст. 284 КПК України, у зв`язку з відсутністю в діянні ОСОБА_3 складу злочину, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

На підставі викладених обставин, посилаючись на те, що на даний час відпала потреба у застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження шляхом накладення арешту на належний йому автомобіль та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу, заявник ОСОБА_3 просить скасувати арешт накладений на належне йому майно та повернути його.

В судовому засіданні ОСОБА_3 підтримав подане ним клопотання з підстав викладених у ньому.

Представник заявника адвокат ОСОБА_4 підтримав клопотання та зауважив, що в постанові слідчого Другого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві - ОСОБА_7 про закриття кримінального провадження №230000103 від 17 липня 2018 року на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України в зв`язку з відсутністю в діянні ОСОБА_3 складу злочину, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, не визначено долю речових доказів, а тому виникла необхідність звернення до суду з даним клопотанням про скасування арешту майна.

Представник заявника також зазначив, що під час проведення досудового розслідування в рамках вказаного кримінального провадження ОСОБА_3 звертався до слідчого судді Городищенського районного суду Черкаської області з клопотанням про скасування арешту на належний йому автомобіль та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу. За результатами розгляду вказаного клопотання йому було відмовлено, разом з тим, ухвалою апеляційного суду Черкаської області від 18 лютого 2020 року, визначено розумні строки накладення арешту на автомобіль марки «Мітсубіші Лансер» д.н.з. НОМЕР_1 , та свідоцтво про реєстрацію даного транспортного засобу серії НОМЕР_2 строком на 60 діб, відтак термін визначений судом як розумний строк накладення арешту закінчився 18 квітня 2019 року.

Крім того, представник заявника зауважив, що його довіритель звертався з аналогічним клопотанням про скасування арешту до слідчого судді суду м. Києва, однак за результатами розгляду клопотання йому було відмовлено в його задоволенні на підставі того, що арешт накладено саме слідчим суддею Городищенського районного суду Черкаської області, відтак і питання про його скасування має вирішуватись в межах територіальної юрисдикції даного суду, однак доказів на підтвердження вказаних обставин суду не надав.

Слідчий в судове засідання не з`явився, хоча про дату, час та місце розгляду клопотання був повідомлений належним чином.

Прокурор відділу організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням, яке здійснюється слідчими територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві, що поширює свою діяльність на Черкаську область, прокуратури Черкаської області ОСОБА_5 в судове засідання також не з`явився, однак направив до суду лист з проханням розгляд клопотання проводити без його участі. Проти задоволення клопотання заперечував з наступних підстав.

Так, 10 січня 2020 року заступником прокурора Черкаської області в порядку п. 5 ст. 36 КПК України, подальше проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000103 від 17 липня 2018 року за фактом дорожньо-транспортної події, яка сталася 17 липня 2018 року в м. Городище Черкаської області за участі інспектора Управління патрульної поліції в Черкаській області ОСОБА_3 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, доручено слідчим територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованому у м. Києві.

Відповідно до ст. 174 ПІК України, підозрюваний, обвинувачений. їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявиш клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Прокурор вказує, що вказане клопотання ОСОБА_3 може бути розглянуте слідчим суддею одного із місцевих судів м. Києва, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться територіальне управління Державного бюро розслідувань, розташованому у м. Києві, та зауважив, що ухвалою Городищенського районного суду Черкаської області від 25 лютого 2020 року у задоволенні аналогічного клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту на майно з вищевказаних підстав було відмовлено.

Заслухавши доводи судового розгляду, дослідивши матеріали клопотання, вважаю, що клопотання не підлягає до задоволення з наступних підстав.

Стаття 41 Конституції України визначає, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Ніхто не може бути протиправно позбавлений своєї власності.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.2 ст.174 КПК України арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

У відповідності до норм КПК України, судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, про що вказано в п.3 інформаційного листа ВССУ № 223-558/0/4-13 від 5 квітня 2013 року «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження».

Досудове слідство це форма досудового розслідування, в якій здійснюється розслідування злочинів (п.6 ч.1 ст.3 КПК України).

Слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні (п. 18 ч.1 ст. 3 КПК України).

За нормами ч.3 ст.26 КПК України, слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Відповідно до положень п. 1 ч. 2 ст. 132 КПК України клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, якщо інше не передбачено пунктом 2 цієї частини.

Порушення правил підсудності відповідно до п. 6 ч. 2 ст. 412 КПК України є безумовною підставою для скасування судового рішення.

Із матеріалів даного клопотання про скасування арешту на майно вбачається, що таке подано з порушенням правил підсудності, так, постановою заступника прокурора Черкаської області ОСОБА_8 від 10 січня 2020 року визначено підслідність кримінального провадження №0000103 від 17.07.2018 року за Територіальним управлінням Державного бюро розслідувань, розташоване у м. Києві.

Постановою слідчого Другого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві - ОСОБА_7 кримінальне провадження №230000103 від 17 липня 2018 року закрито на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України в зв`язку з відсутністю в діянні ОСОБА_3 складу злочину, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України

Відтак, оскільки вирішення питання про скасування арешту на майно в рамках даного кримінального провадження належить до повноважень слідчого судді Печерського районного суду м. Києва, що знаходиться в межах територіальної юрисдикції Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві, слідчий суддя не вбачає підстав для його задоволення.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 131, 132, 170, 174, 309, 372, 376, 412 КПК України, -

ухвалив:

У задоволенні клопотання ОСОБА_3 про скасування ареш ту на майно відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1