Справа № 991/9517/20
Провадження1-кс/991/9752/20
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 листопада 2020 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про кримінальне правопорушення після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення,
ВСТАНОВИВ:
До Вищого антикорупційного суду надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора щодо невнесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей, викладених у заяві ОСОБА_3 від 29.10.2020 року про кримінальне правопорушення, в якій просила зобов`язати уповноважених осіб Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості, викладені в зазначеній заяві, розпочати за цією заявою досудове розслідування та надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Скарга обґрунтована тим, що 29 жовтня 2020 року ОСОБА_3 направила до Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора заяву від 29.10.2020 р., в якій викладено відомості про можливе вчинення суддею Жовтневого районного суду м. Харкова ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст. 364, 366, 375 КК України, яка була отримана уповноваженою особою Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора 02 листопада 2020 року. Однак, станом на 12.11.2020 р. відсутні відомості про внесення даних до ЄРДР за даною заявою, вимоги статті 214 КПК України не виконані, що свідчить про бездіяльність уповноважених осіб Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора.
Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 20 листопада 2020 року провадження за вищезазначеною скаргою було відкрито.
Особа, що звернулася зі скаргою, ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилася, зі змісту скарги вбачається, що скаргу просить розглядати без її участі.
Від прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 надійшли письмові пояснення щодо скарги, в яких зазначено, що на розгляді у Спеціалізованій антикорупційній прокуратурі Офісу Генерального прокурора перебувала заява ОСОБА_3 від 29.10.2020 р., однак, з урахуванням положень ст. 216 КПК України, з метою забезпечення повноти, всебічності та об`єктивності, перевірки усіх доводів ОСОБА_3 , викладених у заяві від 29.10.2020 р., відповідну заяву для розгляду скеровано до Національного антикорупційного бюро України.
Відповідно до ст. 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.
Враховуючи положення статті 306 КПК України та з метою дотримання розумних строків розгляду скарги, що є одним з пріоритетних завдань кримінального провадження, здійснення якого має забезпечити, зокрема, слідчий суддя на досудовому провадженні, з метою дотримання прав, свобод та інтересів учасників провадження та забезпечення швидкого, повного та неупередженого судового розгляду, слідчий суддя вважає можливим провести розгляд скарги за відсутності особи, яка подала скаргу, та особи, бездіяльність якої оскаржується.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали скарги, дійшов наступних висновків.
Статтею 303 КПК встановлено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування.
Відповідно до п.1 ч.1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.
Слідчим суддею встановлено, що заявник, крім іншого, у своїй скарзі оскаржує бездіяльність уповноважених осіб Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР про кримінальне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 364 Кримінального кодексу України, що відповідно до положень ст. 33-1 КПК України та ст. 45 КК України підсудне Вищому антикорупційному суду, а також бездіяльність уповноважених осіб Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР про кримінальне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 366, 375 Кримінального кодексу України, що відповідно до положень ст. 33-1 КПК України та ст. 45 КК України непідсудне Вищому антикорупційному суду.
У разі об`єднання в одному провадженні матеріалів досудових розслідувань щодо декількох осіб, підозрюваних у вчиненні одного кримінального правопорушення, або щодо однієї особи, підозрюваної у вчиненні кількох кримінальних правопорушень, серед яких є кримінальні провадження, підсудні Вищому антикорупційному суду, судове провадження здійснює Вищий антикорупційний суд, якщо виділення в окреме провадження матеріалів кримінального провадження, які не віднесені до підсудності цього суду, може негативно вплинути на повноту судового розгляду ( абзац 3 пункту 20-2 Перехідних положень Розділу ХІ «Перехідні положення» Кримінального процесуального кодексу України).
Відповідно до ч.ч. 2, 3 статті 33-1 КПК України слідчі судді Вищого антикорупційного суду здійснюють судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду відповідно до частини першої цієї статті. Інші суди, визначені цим Кодексом, не можуть розглядати кримінальні провадження щодо кримінальних правопорушень, які віднесені до підсудності Вищого антикорупційного суду (крім випадку, передбаченого абзацом сьомим частини першої статті 34 цього Кодексу).
Враховуючи викладене, а також те, що заявник оскаржує бездіяльність уповноважених осіб Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР про кримінальні правопорушення, серед яких є й такі, що підсудні Вищому антикорупційному суду, то в даному випадку судовий контроль повинен здійснюватися слідчим суддею Вищого антикорупційного суду.
Зазначений висновок узгоджується з висновками колегії суддів Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду, викладені в ухвалі від 03.10.2019 р. у справі № 910/378/19.
Під час судового розгляду встановлено, що 29 жовтня 2020 року ОСОБА_3 направила до Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора заяву від 29.10.2020 р., в якій викладено відомості про можливе вчинення суддею Жовтневого районного суду м. Харкова ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст. 364, 366, 375 КК України.
Зазначена заява була отримана уповноваженою особою Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора 02 листопада 2020 року, що підтверджується відомостями щодо відстеження поштового відправлення (а.с. 7).
Однак, станом на день розгляду скарги, відомості, викладені у заяві ОСОБА_3 від 29.10.2020 року про кримінальне правопорушення, до Єдиного реєстру досудових розслідувань не вносилися, витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань заявнику не надавався.
Відповідно до ч.1 ст.214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Згідно п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.
Відповідно до висновку, викладеному в ухвалі Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 11 жовтня 2019 року у справі № 910/377/19, зі змісту ст.214 КПК України слідує, що якщо зі звернення особи вбачається, що вона порушує перед органом досудового розслідування питання про вчинення кримінального правопорушення, ініціюючи здійснення ним дій, визначених КПК, то навіть за умови, що результати аналізу наведених особою відомостей свідчать про відсутність ознак складу кримінального правопорушення, такі відомості мають бути внесені до ЄРДР з подальшим закриттям кримінального провадження відповідно до ст. 284 КПК. Також, положення законодавства не передбачають здійснення слідчим суддею оцінки обґрунтованості заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, а передбачають лише обов`язок уповноважених органів здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення, які вона надає усвідомлено для реалізації відповідними органами завдань кримінального провадження.
Слідчим суддею встановлено, що у заяві ОСОБА_3 від 29.10.2020 року про кримінальне правопорушення заявник порушує питання про можливе вчинення суддею Жовтневого районного суду м. Харкова ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст. 364, 366, 375 КК України, а також коротко викладає обставини, що можуть свідчити про вчинення зазначених кримінальних правопорушень, а тому, відповідно до положень ст. 214 КПК, відомості, що викладені в даній заяві, підлягають внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
З урахуванням викладеного, слідчий суддя приходить до переконання про наявність підстав для задоволення скарги у цій частині.

Що стосується вимоги скаржника про покладення на уповноважену особу Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора обов`язку надати витяг з ЄРДР, який підтверджує внесення відомостей за заявою ОСОБА_3 від 29.10.2020 року про кримінальне правопорушення, то в цій частині скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Статтею 214 КПК України передбачено, що слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.
З огляду на зазначене, уповноважена особа Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора зобов`язана надати заявнику витяг з ЄРДР, який підтверджує внесення відомостей за заявою ОСОБА_3 від 29.10.2020 року про кримінальне правопорушення, через 24 години з моменту внесення таких відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Що стосується вимоги скаржника про покладення на уповноважену особу Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора обов`язку розпочати досудове розслідування на підставі заяви ОСОБА_3 від 29.10.2020 року про кримінальне правопорушення, то в цій частині скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

За змістом ч. 1 ст. 214 КПК України, уповноважена особа Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора зобов`язана розпочати досудове розслідування за заявою про вчинення кримінального правопорушення вже після внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відповідних відомостей, викладених у даній заяві, а за такого відсутні підстави додатково зобов`язувати особу, яка буде виконувати рішення суду, розпочати досудове розслідування за заявою ОСОБА_3 від 29.10.2020 року про кримінальне правопорушення, а тому в цій частині скарга не підлягає задоволенню.

Враховуючи вищезазначене, слідчий суддя приходить до переконання про наявність підстав для часткового задоволення скарги.

Відповідно до ч. ч. 1,2 ст.307 КПК України за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора постановляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу. Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути, зокрема, про зобов`язання вчинити певну дію.

На підставі викладеного, керуючись статтями 214, 303, 306-307, 309, 372 КПК України, слідчий суддя
П О С Т А Н О В И В:
Скаргу задовольнити частково.
Зобов`язати уповноважених осіб Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора:
- внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості за заявою ОСОБА_3 від 29.10.2020 року про кримінальне правопорушення;
- у строк, передбачений ч.1 ст.214 КПК України, надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Ухвала може бути оскаржена до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом 5 днів з дня оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1