Провадження №1-кс/127/8272/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
01 вересня 2020 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницького області в складі

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю:

підозрюваного ОСОБА_3 ,

захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

прокурора ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вінниці в залі суду клопотання захисника ОСОБА_4 , який представляє інтереси підозрюваного ОСОБА_3 про зміну йому раніше застосованого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт,-

В С Т А Н О В И В:
26.08.2020 адвокат ОСОБА_4 , який представляє інтереси підозрюваного ОСОБА_3 , звернувся до суду з клопотанням про зміну йому раніше застосованого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт, посилаючись на те, що ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 18.06.2020 застосовано до ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді - тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів з моменту затримання ОСОБА_3 , тобто з 20-20 год. 16.06.2020 р. до 20-20 год. 14.08.2020.

ОСОБА_3 підозрюється в тому, що він в період часу з 13.00 год. до 15.30 год. в буд. АДРЕСА_1 , умисно наніс два удари ножем по тулубу ОСОБА_7 заподіявши тілесні ушкодження у вигляді: непроникаючого колото-різаного поранення передньої черевної порожнини; проникаючого ножового поранення лівої половини грудної клітини з пошкодженням міжреберної артерії, лівого шлуночка, які відповідно до висновку №695/791 судово-медичної експертизи від 07.08.2020 відноситься до тяжких тілесних ушкоджень.

При цьому ОСОБА_3 був затриманий о 20.20. год. 16.06.2020 у цей час же час потерпілий ОСОБА_7 був госпіталізований до МКЛ ШМД м. Вінниці.

Ухвалюючи застосування запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_3 суд зазначив, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою статті 177 КПК України.

Оскільки, ОСОБА_3 має постійне місце проживання, за місцем проживання характеризується позитивно, одружений, здійснює догляд за своєю матір`ю, раніше не судимий.

Крім того, проведеною у справі судової молекулярно-генетичної експертизи встановлено наступне: на поверхні леза та рукоятки ножа виявлені сліди крові людини та клітини з ядрами, їхні генетичні сліди повністю збігаються з генетичними ознаками ОСОБА_7 , походження цих слідів від ОСОБА_3 виключається.

В судовому засіданні підозрюваний та його захисники клопотання підтримали та просили його задовольнити з підстав наведених у ньому.

Прокурор в судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання посилаючись на те, що відомості вказані у клопотанні досліджувались в судді першої інстанції під час обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Крім того, зазначив що жоден доказ наперед не має встановленої сили та що ризики, визначені ст. 177 КПК України обґрунтовані та на даний час не зменшились, а також відсутні підстави вважати, що більш м`який запобіжний захід, забезпечить виконання покладених на підозрюваного обов`язків.
Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Враховуючи вищенаведене, судовий розгляд здійснювався за фіксації процесу технічними засобами.

Слідчий суддя, вислухавши думку підозрюваного, його захисника та прокурора, дослідивши матеріали клопотання, прийшов до наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст. 201 КПК України підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання

Слідчий суддя, вислухавши думку підозрюваного, його захисників та прокурора, дослідивши матеріали клопотання, прийшов до наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст. 201 КПК України підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Слідчим суддею встановлено, що ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 18.06.2020 застосовано до ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді - тримання під вартою. Строком тримання під вартою 60 (шістдесят) днів з моменту затримання ОСОБА_3 , тобто з 20-20 год. 16.06.2020 р. до 20-20 год. 14.08.2020.

Твердження сторони захисту про те, що предявлена підозра є необґрунтованою, суд оцінює критично, оскільки вирішуючи питання щодо обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_3 інкримінованого йому кримінального правопорушення, суд зважає на те, що, як зазначено у рішенні Європейського суду з прав людини від 28.10.2004 у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства», для вирішення питання про обрання запобіжного заходу факти, що викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеню, необхідного для засудження або навіть пред`явлення обвинувачення, а згідно з рішенням Європейського суду з прав людини від 30.08.1998 у справі «Кемпбелл та Хартлі проти Сполученого Королівства» наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.
Також, суд звертає увагу на те, що при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу має враховуватись саме обґрунтованість підозри, а не її доведеність, бо це завдання покладається на слідчого під час проведення ним досудового розслідування (рішенні у справі «Феррарі-Браво проти Італії» від 14.03.1984).
На думку суду, відомості та докази, що містяться в доданих до клопотання матеріалах, у їх сукупності дають підстави вважати, що підозра про ймовірну причетність ОСОБА_3 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення, за викладених у клопотанні обставин, є обґрунтованою.

Крім того, обґрунтованість предявленої ОСОБА_3 підозри перевірялось Вінницьким міським судом Вінницької області під час застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
В клопотанні сторона захисту звертає увагу на те, що станом на день розгляду клопотання відсутні будь-які ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України щодо необхідності тримання ОСОБА_3 під вартою, однак дані обставини не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні, так як вони досліджувались судом при обрані запобіжного заходу. Обставин, які свідчили про зменшення ризиків, судом встановлено не було.

Зокрема, посилання сторони захисту на висновок експерта Вінницького науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України № 622 від 05.08.2020 є безпідставним, оскільки досудове слідство не завершено, не проведено усіх слідчих дій без проведення яких неможливо належним чином дослідити обставини вчиненого кримінального правопорушення, оголосити підозру, дослідити наявні всі докази у їх сукупності та надати їм відповідну правову оцінку.

Слідчий суддя вважає, що такі посилання підозрюваного у клопотанні, як відсутність судимостей, наявність постійного місця проживання та реєстрації, сімейний стан, позитивні характеристики не можуть бути підставою для зміни запобіжного заходу, оскільки при обранні запобіжного заходу у виді тримання під вартою, судом було враховано особу підозрюваного, його фізичний, матеріальний та сімейний стан.

Слідчий суддя враховує, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам виникнення ризиків визначених ч.1 ст. 177 КПК України.

На теперішній час органом досудового розслідування ОСОБА_3 оголошено про підозру у вчинені злочину, санкція за яке передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк до 15 років, а тому усвідомлюючи, що він вчинив особливо тяжкий злочин, за який передбачена реальна міра покарання у вигляді позбавлення волі, з метою уникнення від кримінальної відповідальності може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, оскільки не всі речові докази по справі вилучено; може вчиняти нові кримінальні правопорушення; переховуватись від органів досудового розслідування, може уникати безальтернативного покарання у виді позбавлення волі до 15 років; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, маючи їх анкетні данні отримані з наданими йому матеріалами кримінального провадження, а також може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а тому вказані ризики виправдовують необхідність тримання ОСОБА_3 під вартою.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку, що в задоволенні клопотання сторони захисту слід відмовити.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 180, 181, 194, 201, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання захисника ОСОБА_4 , який представляє інтереси підозрюваного ОСОБА_3 про зміну йому раніше застосованого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт відмовити.

Ухвала слідчого судді є остаточною та оскарженю не підлягає.

Слідчий суддя