Справа № 461/4931/20
Провадження № 1-кс/461/6773/20
УХВАЛА
Іменем України
16.10.2020 року слідчий суддя Галицького районного суду м.Львова ОСОБА_1 , при секретарі судових засідань ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м.Львові клопотання старшого слідчого СУ ГУ НП у Львівській області ОСОБА_6 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Веселе, Веселівського р-н., Запорізької обл., проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , громадянина України, раніше не судимого -

в с т а н о в и в :

Старший слідчий СУ ГУНП у Львівській області ОСОБА_6 , за погодженням із прокурором Львівської обласної прокуратури ОСОБА_3 , звернувся до суду з клопотанням про застосування відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у виді тримання під вартою, терміном на 60 діб, з визначенням розміру застави в розмірі 168 160 грн.

В обґрунтування поданого клопотання покликається на те, що 16.10.2020 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України. Слідчий зазначив, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачена кримінальна відповідальність у виді позбавлення волі на строк від 6 до 10 років з конфіскацією майна, що може стимулювати підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та суду, може знищити, сховати або спотворити будь-які речі або документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, може незаконно впливати на учасників кримінального провадження, іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню, а тому більш м`які запобіжні заходи не зможуть виправдати ризики, передбачені ст. 177 КПК України. Окрім того, слідчий просить визначити ОСОБА_4 заставу 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 168 160 грн.

Прокурор в судовому засіданні подане клопотання підтримав, просив таке задоволити.

Підозрюваний та його захисник у судовому засіданні заперечили щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Захисник зазначила, що клопотання про обрання запобіжного заходу не містить посилань на фактичні обставини, що могли б забезпечити критерії обґрунтованості підозри, слідчим не доведено наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України . Просили слідчого суддю обрати відносно підозрюваного більш м`який запобіжний захід.

Заслухавши думку прокурора щодо поданого клопотання, підозрюваного та його захисника, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчим суддею встановлено, що 16.10.2020 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення підтверджується матеріалами кримінального провадження, а саме: рапортом про реєстрацію кримінального правопорушення від 06.05.2020; протоколом огляду грошових купюр від 21.09.2020; протоколом огляду добровільної видачі від 21.09.2020; висновком експерта № 13/1835 від 01.10.2020; проколом допиту свідка ОСОБА_7 від 21.09.2020; протокол про хід проведення НС(Р)Д від 29.09.2020; протокол про хід проведення НС(Р)Д від 29.09.2020; протокол про хід проведення Нс(Р)Д від 05.10.2020; протоколом затримання ОСОБА_4 від 16.10.2020; протоколом затримання ОСОБА_8 від 16.10.2020 року, іншими матеріалами кримінального провадження.

Проаналізувавши та оцінивши досліджені докази, слідчий суддя вважає, що всі вищезазначені докази є належними та допустимими.

Вищеперелічені докази є достатніми для висновку суду про наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 , оскільки існують факти, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що останній міг вчинити дане кримінальне правопорушення.

Питання щодо наявності чи відсутності в діях ОСОБА_4 складу кримінального правопорушення, а також більш вагомі докази причетності до кримінального правопорушення, належність та допустимість цих доказів, можуть бути більш ретельно досліджені в подальшому органами досудового розслідування та/або судом при розгляді кримінального провадження в судовому засіданні.

Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Відповідно до позиції Європейського суду з прав людини, відображеної, зокрема у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі "Нечипорук і Йонкало проти України", "термін "обґрунтована підозра" означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, № 182).

Прокурором доведена наявність ризиків, передбачених у п.1 ч.1 ст.177 КПК України, які дають підстави вважати, що ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування, оскільки останній підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачена кримінальна відповідальність у виді позбавлення волі на строк від 6 до 10 років з конфіскацією майна, а відтак може залишити місце свого проживання. Доведена і наявність ризиків, передбачених у п.3 ч.1 ст.177 КПК України, які дають підстави вважати, що ОСОБА_4 може незаконно впливати на інших учасників у даному кримінальному провадженні, яким відомі обставини незаконного виробництва, виготовлення, придбання, зберігання, перевезення, пересилання та збуту наркотичних засобів. А також доведена і наявність ризиків, передбачених у п.4 ч.1 ст.177 КПК України, які дають підстави вважати, що ОСОБА_4 може іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню, зокрема може негативно впливати на хід досудового розслідування, узгоджувати свої показання з показанням інших осіб, які визнані свідками та підозрюваними, що свідчить про неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування менш суворих запобіжних заходів. Дані обставини є істотними та такими, що виправдовують тримання підозрюваного під вартою, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини повинно забезпечити високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Тому, слідчий суддя дійшов до переконання, що підозрюваному ОСОБА_4 необхідно обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до вимог частини четвертої статті 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, та не може бути завідомо непомірним для нього.

Пунктом 2 ч. 5 ст.182 КПК України передбачено, що розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину визначається в межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Визначаючи розмір застави, слідчий суддя враховує особу ОСОБА_4 , матеріальний стан підозрюваного, а також те, що розмір застави не повинен бути непомірним.

Враховуючи наведене, слідчий суддя дійшов висновку, що достатньою для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 покладених на нього КПК України обов`язків, з врахуванням ролей кожного учасника групи, буде застава, визначена п.2 ч.5 ст.182 КПК України, а саме в розмірі 60 (шістдесяти) розмірів прожиткового мінімуму доходів громадян для працездатних осіб, що становить 126120 (сто двадцять шість тисяч сто двадцять) гривень, оскільки на думку суду, такий розмір застави забезпечить виконання підозрюваним ОСОБА_4 обов`язків, передбачених КПК України та зможе запобігти спробам останнього ухилитися від органів досудового розслідування та суду.

Такий розмір застави є відповідним і достатнім у даному кримінальному провадженні, виходячи з практики Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стимулюючим засобом, щоб відбити у підозрюваного бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.
Окрім того, Європейський суд з прав людини суд зазначив «не дивним є те, що національні суди при визначенні суми застави, яка би забезпечила впевненість у тому, що винна особа не уникне правосуддя, в основному посилалися на рівень відповідальності обвинуваченого, тяжкість злочину і розмір заподіяної шкоди. Не було також впевненості у тому, що застава, сума якої визначатиметься виключно пропорційно до майнового стану заявника, зможе забезпечити його присутність на судовому розгляді порушеної проти нього справи».
Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя дійшов висновку про часткове задоволення клопотання слідчого та обрати підозрюваному запобіжний захід у виді тримання під вартою, строком на 60 днів, з визначенням застави в розмірі 60 (шістдесяти) розмірів прожиткового мінімуму доходів громадян для працездатних осіб, що становить 126120 (сто двадцять шість тисяч сто двадцять) гривень.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 176-178, 180, 183, 193, 194, 196, 372, 376 КПК України, слідчий суддя
у х в а л и в :

Клопотання старшого слідчого СУ ГУ НП у Львівській області ОСОБА_6 задоволити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Веселе, Веселівського р-н., Запорізької обл., проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , громадянина України, раніше не судимого, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, з утриманням у Державній установі «Львівська установа виконання покарань (№19)», строком до 60 діб.

На підставі ч.3 ст.183 КПК України визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання обов`язків підозрюваним ОСОБА_4 у розмірі 60 (шістдесяти) розмірів прожиткового мінімуму доходів громадян для працездатних осіб, що становить 126120 (сто двадцять шість тисяч сто двадцять) гривень.

В іншій частині клопотання відмовити.

Строк дії ухвали становить до 14.12.2020 року включно.

Роз`яснити ОСОБА_4 право внести або забезпечити внесення іншою фізичною чи юридичною особою (заставодавцем) застави у будь-який момент з часу винесення ухвали на депозитний рахунок суду IBAN: UA0000757, банк одержувача: Державна казначейська служба України, м.Київ, , одержувач: Територіальне управління державної судової адміністрації України в Львівській області. Внесення застави, визначеної слідчим суддею про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є підставою для звільнення особи з-під варти.

У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою;

- не відлучатися із міста Львова, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватися від спілкування зі свідками сторони обвинувачення у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному його обов`язки та наслідки їх невиконання.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти діб з дня її проголошення, а особою, яка перебуває під вартою протягом п`яти днів з моменту вручення їй копії судового рішення.

Повний текст ухвали суду виготовлено 20.10.2020 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1