УХВАЛА

29 жовтня 2020 рокум. Рівне

Рівненський міський суд Рівненської області в складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,
з участю прокурорів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
захисника підозрюваного - адвоката ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду скаргу підозрюваного ОСОБА_5 про скасування повідомлення про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 15, ч. 3 ст. 190, ч. 1 ст. 358, ч. 2 ст. 205-1, ч. 4 ст. 190 КК України у рамках кримінального провадження №0000606 від 27.01.2017, -

в с т а н о в и в:
Підозрюваний ОСОБА_5 звернувся до Рівненського міського суду Рівненської області із зазначеною скаргою.
В обгрунтування скарги зазначає, що в провадженні Рівненського ВП ГУНП в Рівненській області знаходяться матеріалт кримінального провадження внесеного в ЄРДР за №0000606 від 27.01.2017 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 15, ч. 3 ст. 190, ч. 1 ст. 358, ч. 2 ст. 205-1, ч. 4 ст. 190 КК України.
У рамках вказаного кримінального провадження старшим слідчим Рівненського ВП ВП ГУНП в Рівненській області за погодженням прокурора Рівненської місцевої прокуратури ОСОБА_4 було вручено повідомлення про підозру у вчиненні даних кримінальних правопорушень ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Вважає, що працівниками поліції при врученні повідомленя про підозру від 31.07.2020 було порушено порядок та процедуру такого вручення, встановлений ст. 278 КПК України, а також повідомлення слідчого про підозру ОСОБА_5 р.н., у вчиненні кримінальних правопорушень, передбаченого ч. 1 ст. 15, ч. 3 ст. 190, ч. 1 ст. 358, ч. 2 ст. 205-1, ч. 4 ст. 190 КК України, необґрунтованим та таким, що підлягає скасуванню.
В судовому засіданні підозрюваний та його захисник скаргу підтримали, просили її задоволити з підстав викладених у ній.
Слідчий та прокурор в судовому засіданні просили суд відмовити у задоволенні скарги вказавши на те, що підозра ОСОБА_5 є обґрунтованою, підтвердженою рядом письмових доказів у вказаному кримінальному провадженні, і містить всі обов`язкові елементи (складові), що визначені абз. 2 ч. 1 ст. 277 КПК України. Крім того, підозра вручена у спосіб передбачений нормами КПК.
Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя прийшов до наступного висновку.
Відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину.
Відповідно до вимог п. 3 ч. 1 ст. 276 КПК України повідомлення про підозру здійснюється в порядку, передбаченому ст. 278 КПК України, у випадку наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення.
Письмове повідомлення про підозру в порядку, передбаченому ст. 276-278 КПК України, є початковим моментом притягнення особи до кримінальної відповідальності.
Підтвердженням цього є положення п. 14 ч. 1 ст. 3 КПК України.
Зміст письмового повідомлення про підозру має відповідати вимогам, передбаченим ч. 1 ст. 277 КПК України, і містити відомості: прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; зміст підозри; правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; права підозрюваного; підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.
За змістом ст. 278 КПК України, письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень. Письмове повідомлення про підозру затриманій особі вручається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання. У разі, якщо особі не вручено повідомлення про підозру після двадцяти чотирьох годин з моменту затримання, така особа підлягає негайному звільненню. Дата та час повідомлення про підозру, правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність невідкладно вносяться слідчим, прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань. У випадку виникнення підстав для повідомлення про нову підозру або зміну раніше повідомленої підозри слідчий, прокурор зобов`язаний виконати дії, передбачені статтею 278 цього Кодексу. Якщо повідомлення про підозру здійснив прокурор, повідомити про нову підозру або змінити раніше повідомлену підозру має право виключно прокурор (ст.279 КПК України).
У відповідності до п. 3 ч. 1 ст. 276 КПК України, повідомлення про підозру здійснюється за наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення.
Судом встановлено, що СВ Рівненського ВП ГУНП в Рівненській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000329 від 04.12.2019.
В рамках вказаного кримінального провадження складено 31.07.2020 письмове повідомлення про підозру відносно ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбаченого ч. 1 ст. 15, ч. 3 ст. 190, ч. 1 ст. 358, ч. 2 ст. 205-1, ч. 4 ст. 190 КК України, від вручення якого останній 31.07.2020 відмовився, про що свідчать власноручні підписи двох понятих на процесуальному документі ( повідомлення про підозру а.с. 10).
Згідно з рішенням ЄСПЛ у справі К.Г. проти Німеччини, обґрунтована підозра передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. Крім того, Європейський Суд у своїй практиці неодноразово зазначав, що факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи пред`явлення обвинувачення.
Посилання заявника скарги на те, що повідомлення про підозру у вчиненні ОСОБА_7 кримінальних правопорушень не містить обґрунтування та встановлених фактів підозри, на даний час є безпідставними, керуючись при цьому висновками ЄСПЛ у справі «Фокс, Кампбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства», де зазначено, що «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, те, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином. І вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення».
У розумінні положень, що наведені у численних рішеннях Європейського суду з прав людини («Нечипорук, Йонкало проти України» № 42310/04 від 21.04.2011 року, «Фокс, Кемпбелл і Харті проти Сполученого Королівства» №№ 12244/86, 12245/86, 12383/86 від 30.08.1990 року, «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 28.10.1994 року та ін.), термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.
У справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 року суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, «обґрунтованість підозри, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1 (с) Конвенції передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин (K.F. проти Німеччини, 27.11.1997 року, § 57).
На стадії досудового розслідування слідчий суддя може, враховуючи правову позицію ЄСПЛ щодо визначення поняття «обґрунтована підозра» як існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (п.175 Рішення в справі "Нечипорук і Йонкало проти України" (заява N42310/04, рішення від 21 квітня 2011 року, остаточне 21.07.2011року), оцінити лише достатність зібраних доказів для підозри певної особи у вчиненні кримінального правопорушення, не вдаючись до їх оцінки як допустимих.
Отже, на початковій стадії розслідування суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направленні кримінального провадження до суду.
Як слідує з матеріалів скарги, у тексті повідомлення про підозру від 31.07.2020 вказані дата та час повідомлення про підозру, зміст підозри, правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.
При цьому, повнота та всебічність проведеного розслідування не є тими обставинами, які мають оцінюватись слідчим суддею при з`ясуванні достатності доказів, що стали підставою повідомлення особі про підозру.
Кількість доказів, та самі докази, які вказують на обґрунтовану підозру у вчиненні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, на даний час матеріали кримінального провадження містять достатньо, і даних, які б викликали сумнів щодо обґрунтованості та законності повідомлення про підозру ОСОБА_5 у кримінальному провадженні не вбачається.
Заявник скарги, оскаржує повідомлення про підозру, в тому числі і з підстав порушення процесуальних норм.
Поняття повідомлення у кримінальному процесуальному законодавстві врегульовано ст. ст.111, 135 КПК України.
Частина 1 ст. 11 КПК України передбачає, що повідомлення у кримінальному провадженні є процесуальною дією, за допомогою якої слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд повідомляє певного учасника кримінального провадження про дату, час та місце проведення відповідної процесуальної дії або про прийняте процесуальне рішення чи здійснену процесуальну дію.
Як встановлено в ході судового розгляду, повідомлення про підозру від 31.07.2020 ОСОБА_5 було вручено відповідно до вимог ст. 278 КПК України, таким чином, з урахуванням викладеного, положень п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України, задоволенню не підлягає.
На підставі вищенаведеного та керуючись ст.ст 2,7, 276, 303 - 307, 309 КПК України,слідчий суддя,-
УХВАЛИВ:

У задоволенні скарги підозрюваного ОСОБА_5 на повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 15, ч. 3 ст. 190,ч. 1 ст. 358, ч. 2 ст. 205-1, ч. 4 ст. 190 КК України у рамках кримінального провадження №0000606 від 27.01.2017 відмовити.
Ухвала може бути оскаржена до Рівненського апеляційного суду протягом п`яти днів.

Слідчий суддя Рівненського міського суду ОСОБА_1