справа № 208/6242/20
провадження № 1-кс/208/1587/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 вересня 2020 р. м. Кам`янське

Слідчий суддя Заводського районного суду м.Дніпродзержинська Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Кам`янського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Дніпродзержинської місцевої прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна в межах кримінального провадження № 0001141 від 17.07.2020 за ч.3 ст.185 КК України,-
встановив:

Слідчий звернувся до слідчого судді із вказаним погодженим з прокурором клопотанням, просив накласти арештна вилучений 15.09.2020 речовий доказ, а саме на праску «VitekVT-1235DB» s/n 2, позбавивши власника майна права на відчуження та розпорядження.

У судове засідання слідчий не з`явився, надав слідчому судді клопотання про розгляд клопотання про арешт майна за його відсутності, прохав клопотання про арешт майна задовольнити.
Власник майна в судов засідання не з`явився, про розгляд справи був повідомлений належним чином, причину неявки суду не повідомив,
На підставі ч. 4 ст.107 КПК України, фіксування кримінального провадження за допомогою технічних засобів не здійснювалось.
У відповідності до положень ст.22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.
З норм ст. 26 КПК України випливає, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.
Слідчий суддя враховує, що сторона обвинувачення на власний розсуд розпорядилася правом підтримати заявлене клопотання без своєї особистої участі, у письмовій формі та з документальним підтвердженням.
Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Клопотання вмотивоване тим, що 16.07.2020 у період часу з 06:00 до 21:30 години невстановлена особа проникла до приміщення квартири розташованої за адреси: АДРЕСА_1 , звідки таємно викрала майно яке належить ОСОБА_5 , а саме:соковижималку «Moulinexeleaduo», блендер «Philips» модель: «VivacollectionHR1637», wifi-роутер «Asus», моделі: «RT-N10LX» s/nBBIEDC017285, ноутбук «HP», моделі: «Paviliondv7-7001sr» (B4F48EA) s/n 2CE2211CNL, пилосос «Samsung» модель: SC8785, праска «VitekVT-1235DB» s/n 2.

Відомості про зазначене кримінальне правопорушення внесені 17.07.2020 до ЄРДР №0001141 за ч.3 ст.185 КК України.

Під час проведення досудового розслідування, 15.09.2020 у ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вилучено праску «VitekVT-1235DB» s/n 2.

15.09.2020 праску «VitekVT-1235DB» s/n 2 визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні.

Даний предмети має суттєве значення по кримінальному провадженню, як речовий доказ.

На думку слідчого, предмет клопотання відповідає критеріям, визначеним ст. 98 КПК України, є речовим доказом та має доказове значення для встановлення фактичних обставин події кримінального правопорушення. Метою застосування арешту відносно предмету клопотання є запобігання можливості його приховування, знищення, пошкодження, псування, перетворення чи відчуження.
Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
За змістом п. 1, 3 ч. 2 ст.167КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони, зокрема підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.
Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів (п.1 ч. 2 ст. 170 КПК України), у цьому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98цього Кодексу.
Згідно ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч.11 ст.170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Стороною обвинувачення доведено, з врахуванням досліджених доказів, а саме протоколу прийняття заяви про кримінальне правопорушення заяви повідомлення ОСОБА_5 , витягу про реєстрацію кримінального провадження в ЄРДР за № 0001141 від 17.07.2020 року, протоколу допиту портерпілого ОСОБА_5 від 08.08.2020 р., заява ОСОБА_6 , протоколу огляду предмета від 15.09.2020 р., протколоу допиту свідка ОСОБА_6 від 15.09.2020 р., постанова про визнання речовими доказами від 15.09.2020 року, що доводить обґрунтованість заявленого клопотання та необхідність застосування заходу забезпечення кримінального провадження.
Як встановлено, праска «VitekVT-1235DB» s/n 2, має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину та відповідає критеріям, зазначеним уст.98 КПК України. Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України, сторона обвинувачення в цій частині довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.
Застосування заходу забезпечення у вигляді позбавлення власника зазначеного майна, права на відчуження та розпорядження, зазначеним майном, що пов`язано з необхідністю проведення слідчих дій, експертного дослідження, враховуючи що скасування заходів вжитих з метою збереження речового доказу можливо вирішити в порядку ст. 174 КПК України, у разі зміни обставин та фактичних даних.
Керуючись ст. 36, 131-132, 170-171, 173 КПК України, слідчий суддя

постановив:

Клопотання слідчого СВ Кам`янського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Дніпродзержинської місцевої прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна в межах кримінального провадження № 0001141 від 17.07.2020 р. за ч.3 ст.185 КК України- задовольнити повністю.
Накласти арешт на вилучений 15.09.2020 речовий доказ, а саме на праску «VitekVT-1235DB» s/n 2, позбавивши власника майна права на відчуження та розпорядження.

Виконання ухвали про арешт майна покласти на слідчого СВ Кам`янського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 .
Скасування арешту майна проводиться в порядку передбаченому ст.174 КПК України.
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1