Справа № 639/6714/18
Провадження1-кс/639/2971/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 грудня 2020 року м. Харків

Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , перевіривши клопотання прокурора Новобаварського відділу Харківської місцевої прокуратури №2 ОСОБА_2 про арешт майна по кримінальному провадженню № 0000336 від 14.11.2018 року, -

в с т а н о в и в :

До Жовтневого районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора Новобаварського відділу Харківської місцевої прокуратури №2 ОСОБА_2 по кримінальному провадженню №0000336 від 14.11.2018 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст. 199, ст. 277 КК України, в якому останній просить накласти арешт на майно, згідно переліку, яке було вилучене в ході проведення обшуку 24.12.2020 року за адресою: АДРЕСА_1 .
Слідчий суддя, дослідивши клопотання слідчого та додані до нього документи, приходить до висновку про необхідність повернення даного клопотання для усунення недоліків, з наступних підстав.

Згідно ч.2 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
До клопотання, яке надійшло до суду долучено: копії витягу з ЄРДР; ухвали слідчого судді Жовтневого районного суду м. Харкова від 21.12.2020р. про надання дозволу на проведення обшуку та протоколу обшуку від 24.12.2020р, але не долучено інших документів, якими прокурор обґрунтовує клопотання, зокрема: моніторингу Реєстру виданих, призупинених та анульованих ліцензій на право роздрібної та оптової торгівлі алкогольними напоями та тютюновими виробами; матеріалів проведення негласної слідчої (розшукової) дії контроль за вчиненням злочину тощо.
Також необхідно відзначити, що при розгляді клопотання про накладення арешту на майно в порядку ст. ст. 170-173 КПК України, для прийняття законного, обґрунтованого та справедливого рішення, слідчий суддя повинен з`ясувати правову підставу для арешту майна, яка має бути викладена у клопотанні слідчого та відповідати вимогам закону.
В клопотанні прокурор, як на підставу накладення арешту на майно послався лише на те, що вилучені речі імовірно зберегли сліди кримінального правопорушення та мають суттєве значення для доказування у кримінальному провадженні та в сукупності підтверджують факт вчинення кримінального правопорушення.
При цьому клопотання не містить належного обґрунтування мети та підстави накладення арешту на зазначене у клопотанні майно, адже прокурор обмежився лише перерахуванням майна, на яке просив накласти арешт, однак не розмежував і не конкретизував таке майно (грошові купюри, паспорт, мобільний телефон, коробки з тютюном), не зазначивши окремо, яке відношення має кожне з вказаних видів майна до даного кримінального провадження.
Крім того, відповідно до вимог ч.1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею за участю власника майна.
В клопотанні, яке надійшло до суду прокурором не зазначено засоби зв`язку власника майна і докази неможливості їх з`ясування до клопотання не додані, що з урахуванням стислого строку розгляду клопотання, передбаченого ч.1 ст. 172 КПК України, фактично унеможливлює виконання слідчим суддею вимог, повідомлення власника та володільця майна про судовий розгляд та розгляду клопотання у встановлений КПК України строк.

Відповідно до ч.3 ст.172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Враховуючи наведене, клопотання про арешт майна слід повернути прокурору для усунення недоліків, що зазначені у цій ухвалі, протягом сімдесят двох годин з моменту отримання копії даної ухвали.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст. ст. 171, 172, 309 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в :

Клопотання прокурора Новобаварського відділу Харківської місцевої прокуратури №2 ОСОБА_2 по кримінальному провадженню №0000336 від 14.11.2018 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст. 199, ст. 277 КК України, про арешт майна - повернути прокурору для усунення недоліків, що зазначені у цій ухвалі протягом сімдесят двох годин з моменту отримання копії даної ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1