У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 жовтня 2020 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання заступника начальника СВ Ужгородського РВП Ужгородського відділу поліції ГУНП в Закарпатській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором Ужгородської місцевої прокуратури ОСОБА_7 , в межах кримінального провадження №0001134, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24.10.2020 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, з середньою освітою, не одруженого, офіційно не працюючого, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого,

встановив:

26.10.2020 року до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду звернувся заступника начальника СВ Ужгородського РВП Ужгородського відділу поліції ГУНП в Закарпатській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 , за погодженням з прокурором Ужгородської місцевої прокуратури ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Слідчий зазначає, що досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , попередньо домовившись про вчинення злочину з громадянином ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , обумовивши спосіб вчинення кримінального правопорушення та узгодивши свої наступні дії, 24 жовтня 2020 року, близько 14 годині 20 хвилин, діючи з прямим умислом - усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, таємно, з корисливих мотивів та з метою незаконного збагачення за рахунок викраденого, пошкодивши металеву сітку огорожі проникли на територію домогосподарства, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , яке належить потерпілій ОСОБА_9 , після чого, шляхом віджиму вхідних металопластикових дверей проникли в середину будинку, що за вказаною адресою, з якого викрали три нові упаковки саморізів марки «WFD RAL 8019» 4.8x35 мм., вартість одної упаковки становить 205 гривень 04 копійки, новий степлер з регулятором для скоб марки «Sigma»,, вартість якого становить 167 гривень 00 копійок, дві бухти нового мідного електричного кабелю «ВВГп нгд-1», 2x1,5, вартість одної бухти становить 680 гривень 00 копійок, після чого, заволодівши викраденим, ОСОБА_5 разом з ОСОБА_8 покинули місце вчинення злочину.

Своїми умисними діями ОСОБА_5 завдав матеріальних збитків потерпілій ОСОБА_9 на загальну суму 2142 гривні 12 копійок.

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України, а саме в крадіжці, поєднаній з проникненням в житло, вчиненій за попередньою змовою групою осіб.

Слідчий зазначає, що наявні докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного ОСОБА_5 із вчиненням кримінального правопорушення, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України.

У клопотанні зазначено, що під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме: підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду. ОСОБА_5 знаючи про тяжкість покарання, яке йому загрожує у разі визнання винуватим у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, з метою уникнення відповідальності за вчинений ним злочин може переховуватися від органу досудового розслідування та суду. Може незаконно впливати на свідка, потерпілого, іншого підозрюваного, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні. Під час досудового розслідування вказаного кримінального правопорушення стороною обвинувачення допитано свідка ОСОБА_10 та потерпілого ОСОБА_9 , чиї показання слідчий, прокурор врахували під час встановлення наявності фактів та обставин, що мають важливе значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Підозрюваний ОСОБА_5 може вчинити спроби незаконного впливу на свідків та потерпілого у вказаному кримінальному провадженні з метою зміни наданих раніше показань, що негативним чином позначиться на неупередженості дослідження обставин кримінального правопорушення. Також може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. У вказаному кримінальному провадженні є підстави вважати, що є сторонні особи, які на разі не встановлені органом досудового розслідування, які могли допомагати ОСОБА_5 у підготовці до вчинення злочину. Враховуючи те, що ОСОБА_5 перебуваючи на волі, зможе шляхом надання порад, вказівок, усуненням перешкод та іншим чином сприяти неможливістю встановлення об`єктивної істини в кримінальному провадженні, перешкоджаючи у такий спосіб кримінальному провадженню.

Слідчий зазначає, що системний аналіз змісту та характеру інших запобіжних заходів дає стороні обвинувачення достатні підстави вважати, що жоден з них не здатен унеможливити ризики, зазначені у клопотанні, позаяк наявність лише передбачених ст. 194 КПК України обов`язків, які можуть бути покладені на підозрюваного, не забезпечить реальної можливості запобігти ризиками, передбаченим ст. 177 КПК України.

При обранні запобіжного заходу слідчий просить врахувати: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, те, що підозрюваний ОСОБА_5 не належить до неповнолітніх осіб, осіб похилого віку, тяжко хворих, багатодітних батьків тощо, раніше неодноразово судимий, неодружений, дітей на утриманні не має.
Клопотання відповідає вимогам ст.184 КПК України. Копію клопотання та матеріалів, якими обґрунтовано необхідність застосування запобіжного заходу, підозрюваний, отримав у строк, передбачений ч.2 ст.184 КПК України.
26.10.2020 року на адресу суду від захисника ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_6 надійшли письмові заперечення на клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Зазначає, що ОСОБА_5 не судимий, має постійне місце проживання, за адресою АДРЕСА_1 , проживає раз ом з мамою та є її єдиним сином, мати пенсіонер та інвалідом, хворіє на рак 2 степені легенів. Тому, важливим є перебування її єдиного сина на волі. Вказує, що підозрюваний не має наміру переховуватися від суду, зобов?язується вчасно прибувати до органів розслідування кримінального провадження, та на судові засідання. Будь-якого впливу на учасників процесу не має наміру здійснювати. Не наведено доказів ризиків, що підзахисний буде переховуватися чи здійснював будь-який тиск на учасників процесу. ОСОБА_5 справді не має постійного місця роботи, однак він працює на сезонних роботах. Сторона захисту вважає, що прокурором не було надано переконливих та належних доказів, щодо існування ризиків, встановлених ст.177 КПК України. Просить у задоволенні клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відмовити, обрати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.
У судовому засіданні прокурор та слідчий підтримали подане клопотання та просили таке задовольнити. Крім того, прокурор просив врахувати, що підозрюваний ОСОБА_5 раніше судимий, вчинив вказаний злочин під час іспитового строку, тому наявний ризик вчинення іншого кримінального правопорушення.
Захисник ОСОБА_6 у судовому підтримала заперечення від 26.10.2020 року, просила відмовити в задоволенні клопотання та врахувати, що її підзахисний є несудимий, його мати є пенсіонеркою та хворіє на рак легенів, крім того її підзахисний з його слів має хворобу епілепсію та знаходиться на диспансерному обліку у зв`язку з даним захворюванням.
Підозрюваний ОСОБА_5 проти задоволення клопотання заперечив, просив обрати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.
Заслухавши думку прокурора, слідчого, підозрюваного та його захисника, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.
Слідчим суддею встановлено, що Ужгородським районним відділенням поліції Ужгородського відділу поліції ГУНП в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001134 від 24.10.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
З витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001134 слідує, що 24.10.2020 року з письмовою заявою до Ужгородського РВП звернулась ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , про те, що невідомі особи шляхом пошкодження сітки на паркані проникли на територію дворогосподарства новобудови за адресою АДРЕСА_2 , звідки здійснили крадіжку будівельної тачки, дві бухти нового електричного кабелю та кілька пачок шурупів для метало черепиці, чим спричинили останній матеріальні збитки.
Згідно протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення від 24.10.2020 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , затримано працівниками поліції 24.10.2020 року о 17 год. 40 хв.
25.10.2020 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України, тобто крадіжці, поєднаній з проникненням в житло, вчиненій за попередньою змовою групою осіб.
Відповідно до ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Згідно положень ст. 178 КК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.
Відповідно до ч.1. ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
У відповідності до п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Відповідно до ст. 5 ч. 1, ч. 3 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом: с) законний арешт або затримання особи, здійснене з метою допровадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчинення нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.
Частиною 3 ст. 5 вказаної Конвенції передбачено, що кожен, кого заарештовано або затримано згідно з положеннями підпункту «с» пункту 1 цієї статті, має негайно постати перед суддею чи іншою посадовою особою, якій закон надає право здійснювати судову владу, і йому має бути забезпечено розгляд справи судом упродовж розумного строку або звільнення під час провадження. Таке звільнення може бути обумовлене гарантіями з`явитися на судове засідання.
Згідно правової позиції викладеній у рішенні Європейського суду з прав людини від 10 лютого 2011 року по справі «Харченко проти України» (п. 80), при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України.
За злочин, передбачений ч.3 ст.185 КК України передбачено покарання у виді позбавленням волі на строк до шести років.
У відповідності до положень ст. 12 КК України кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 відноситься до тяжких злочинів.
Дослідивши матеріали долучені до клопотання, а саме: протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення або таке, що готується від 24.10.2020 року; протоколом огляду місця події від 24.10.2020 року; протоколом огляду місця події від 24.10.2020 року; протоколом огляду місця події від 25.10.2020 року, вважаю, обгрунтованою пред?явлену ОСОБА_5 підозру, про що свідчать додані до клопотання копії матеріалів кримінального провадження, які з достатньою імовірністю підтверджують існування «розумної підозри» щодо причетності особи до вчинення інкримінованого злочину, в межах розслідування якого ставиться питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце і підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які містяться в клопотанні слідчого, а документи, які містять такі дані, надані до суду разом з клопотанням. Враховуючи, що слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення інкримінованих кримінальних правопорушень є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу, то з огляду на наявні в матеріалах провадження дані слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України. Більше того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», наведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series А, № 182).
Вирішуючи клопотання про обрання підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає, що докази та обставини, на які посилаються слідчий та прокурор дають достатні підстави для висновку про наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, а саме, що підозрюваний може переховуватись від органу досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків, потерпілого, іншого підозрюваного у цьому ж кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, те, що злочин скоєного умисно, а також бере до уваги дані про особу підозрюваного, а саме, те, що підозрюваний раніше судимий, вчинив злочин під час іспитового строку, неодноразово потравляв в поле зору працівників правоохоронного органу, неповнолітніх дітей та осіб похилого віку на утриманні не має, не має міцних соціальних зв`язків та вважає, що вищевказані факти свідчать про неможливість запобігання зазначеним в КПК України ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, у тому числі, домашнього арешту чи особистого зобов`язання, тому слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого слід задовольнити та застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Слідчий суддя не бере до уваги доводи захисника про те, що підозрюваний ОСОБА_5 раніше не судимий, так як випливає із довідки №1-25102020/21012 вироком Ужгородського міськрайонного суду від 27.02.2020 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України і призначити йому покарання у виді 3 років позбавлення волі та звільнено від відбування призначеного судом покарання з випробуванням, з іспитовим строком 2 роки.
При цьому, слідчий суддя не враховує твердження захисника підозрюваного про те, що мати підзахисного є пенсіонеркою та хворіє на рак легенів 2 степені та те, що підозрюваний має хворобу епілепсію та знаходиться на диспансерному обліку у зв`язку з даним захворюванням, оскільки докази на підтвердження вказаних обставин слідчому судді надано не було.
Крім того, слідчий суддя враховує тяжкість покарання, що загрожує останньому в разі визнання винним у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, що хоча і не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте, в сукупності з наведеними вище обставинами суттєво збільшує ризик втечі, а тому враховується слідчим суддею при оцінюванні ризиків. Так, у справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року Європейським судом з прав людини зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.
Застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя виходить з того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства. Зважаючи на суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод, що відповідає правовим позиціям, викладеним в п. 35 рішення ЄСПЛ «Летельє проти Франції», з метою забезпечення дієвості кримінального провадження та процесуальної поведінки підозрюваного, забезпечення процесуальних дій слідчого, клопотання слід задовольнити та обрати підозрюваному запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
У відповідності з ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.
У відповідності з ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину, визначається в межах від 20 до 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Враховуючи, що ОСОБА_5 не працює, що на думку слідчого судді свідчить про скрутний матеріальний стан підозрюваного, слідчий суддя визначає ОСОБА_5 розмір застави - 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 42 040 гривень. Такий розмір застави буде відповідним і достатнім у даному кримінальному провадженні, зможе запобігти ризикам, передбаченими ст. 177 КПК України.
У випадку внесення застави слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, та зобов`язати ОСОБА_5 прибувати до слідчого, прокурора або суду на їх першу вимогу; не відлучатися за межі населеного пункту, в якому він проживає ( АДРЕСА_1 ), без дозволу прокурора, слідчого або суду; повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти, якщо їх декілька) для виїзду за кордон, інші документи, що надають право на виїзд із України та в`їзд в Україну.
Відповідно до вимог ч.1 та ч.2 ст.197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про обрання запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів, при цьому строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання.
Згідно протоколу затримання ОСОБА_5 затримано - 24.10.2020 о 17.40 год., а тому строк тримання під вартою слід обчислювати з моменту його затримання.
Керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 186, 193, 196, 197, 309 КПК України, слідчий суддя,-

постановив:

Клопотання заступника начальника СВ Ужгородського РВП Ужгородського відділу поліції ГУНП в Закарпатській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором Ужгородської місцевої прокуратури ОСОБА_7 , в межах кримінального провадження №0001134, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24.10.2020 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 - задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, з середньою освітою, не одруженого, тимчасово не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 60 днів, а саме до 20 грудня 2020 року (включно).
Визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 , обов`язків передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України - в розмірі двадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 42 040 (сорок дві тисячі сорок) грн.
У разі внесення застави у вказаному розмірі покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , наступні обов`язки:
- прибувати до слідчого, прокурора або суду на їх першу вимогу;
- не відлучатися за межі населеного пункту, в якому він проживає ( АДРЕСА_1 ), без дозволу прокурора, слідчого або суду.
- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти, якщо їх декілька) для виїзду за кордон, інші документи, що надають право на виїзд із України та в`їзд в Україну.
Роз`яснити ОСОБА_5 , що у разі невиконання вищевказаних обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення.
Строк дії покладених на підозрюваного обов`язків визначити до 20 грудня 2020 року.
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Ухвала підлягає до негайного виконання після її оголошення.

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного
Суду Закарпатської області ОСОБА_1