н/п 1-кс/953/9822/20
"22" грудня 2020 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
Крім того, не зрозуміло, яким саме чином його підзахисний міг внести не достовірні відомості в форму КБ-2в, якщо він опирається на отримані дані, які виконані не одним працівником, не однією одиницею техніки не за 1 хвилину. Він об`єктивно вносить достовірні дані, які систематизовані за результатами складення інших документів, які в свою чергу складені на підставі проведення певного фронту робіт, які перевірені інженером технічного нагляду (який до речі є не зацікавленою особою, діє на умовах договору, укладеного із замовником та фактично є його «очами» під час виконання робіт), в тому числі що стосується і прихованих робіт, про які в матеріалах кримінального провадження, висновках експерта, які по суті і ставлять в вину збитки моєму підзахисному, маються відомості і посилання. Підписуючи відповідні документи, інженер технічного нагляду, фактично запевняє мого підзахисного ОСОБА_3 в тому, що роботи проведені у відповідності до усіх норм і стандартів, порушень не виявлено, а відображені відомості є дійсними і такими що відповідають усім нормативам. Також, слідчим не вказано, коли саме вчинено підроблення, а мається лише посилання «...упродовж грудня 2018 року, у невстановленому досудовим розслідуванням місті та часі, вчинив службове підроблення, тобто склав та видав офіційний документ... акт № 2 форми КБ 2-в від 10.12.2018....». Слідчим не зазначено час, місце вчинення злочину, про що говорить про не об`єктивність, не повноту, а лише упередженість в такому рішенні та переслідуванні корисливого результату, про який можливо лише здогадуватися. Складене повідомлення про підозру є не конкретизованим, ґрунтується лише на досліджених доказах, які викривляють об`єктивну картину усіх обставин, не відпрацьована особа інженера технічного нагляду, не здобуто беззаперечних доказів того, що його підзахисний ОСОБА_3 завідомо, прямо, свідомо, з користю вчинив даний злочин. На необґрунтованість підозри вказує і той факт, що у листопаді 2018 року усі роботи проведені у відповідності до нормативів, без порушень. У зв`язку із вищенаведеними обставинами, вважає, що підозра є необґрунтованою, винесена передчасно, з метою спонукання його підзахисного для задоволення своїх особистих інтересів органом досудового розслідування та прокуратурою, та підлягає скасування.
В судове засідання адвокат ОСОБА_4 не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду справи, до канцелярії суду 22.12.2020 надійшла заява від адвоката, в якій він просить розглядати скаргу за його відсутності, скаргу підтримує.
Слідчий суддя, дослідивши документи та оцінивши докази, якими заявник обґрунтовує скаргу, приходить до наступного.
29.10.2019 ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 191 КК України, тобто закінчений замах на заволодіння чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчинене за попередньою змовою групою осіб у великому розмірі, в тому числі вчинене повторно.
08.07.2020 ОСОБА_3 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри та нову підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 191 КК України, тобто закінчений замах на заволодіння чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчинене за попередньою змовою групою осіб у великому розмірі, в тому числі вчинене повторно; ч. 1 ст. 366 КК України, тобто службове підроблення, тобто внесення службовою особою до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей та видача завідомо неправдивих офіційних документів.
Відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржено повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником.
При цьому слід зауважити, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для повідомлення такій особі про підозру.
Всі інші питання - фактичні обставини кримінального провадження, питання винності чи не винності в скоєнні кримінальних правопорушень, а також питання належності, допустимості, достовірності доказів вирішуються під час іншої стадії кримінального процесу - судовому провадженні під час розгляду справи по суті в суді першої інстанції.
Керуючись ст. ст. ст. 303-307, ч. 2 ст. 376 КПК України, слідчий суддя, -
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1