Справа № 361/5458/19
Провадження № 1-кс/361/1419/20
У Х В А Л А

09 вересня 2020 року м. Бровари
Броварський міськрайонний суд Київської області у складі:
Слідчого судді ОСОБА_1
при секретарі ОСОБА_2
за участю представника скаржника ОСОБА_3
розглянувши скаргу адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах потерпілого ОСОБА_4 , на постанову слідчого Броварського ВП ГУНП в Київській області ОСОБА_5 від 08.07.2020 року, про закриття кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003181 від 24.07.2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України, суд -
В С Т А Н О В И В :

19 серпня 2020 року до Броварського міськрайонного суду Київської області надійшла скарга адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах потерпілого ОСОБА_4 , на постанову слідчого Броварського ВП ГУНП в Київській області ОСОБА_5 від 08.07.2020 року, про закриття кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003181 від 24.07.2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України.
Адвокат ОСОБА_3 у своїй скарзі вказує на те, що постанова слідчого Броварського ВП ГУНП в Київській області ОСОБА_5 від 08.07.2020 року, про закриття кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003181 від 24.07.2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України, є необґрунтованою та незаконною, а також такою, що не відповідає завданню кримінального провадження, передбаченому ст. 2 КПК України. На думку представника потерпілого, текст оскаржуваної постанови містить лише цитати законодавства, при цьому, не містить переліку дій, які здійснювалися слідчим для перевірки фактів, зазначених у клопотання про продовження строків досудового розслідування, у зв`язку з чим, на переконання заявника, є підстави вважати, що слідчий взагалі не проводив жодних слідчих дій, у зв`язку з чим, постанова є передчасною.
Крім того, представник потерпілого звертає увагу, що ухвалою слідчого судді Броварського міськрайонного суду Київської області було продовжено строк досудового розслідування у межах вказаного кримінального провадження до 20 березня 2021 року, у зв`язку з необхідністю проведення наступних слідчих дій:
1)Провести почеркознавчу експертизу по документах (договір дарування, протокол загальних зборів ТОВ «АГРОПАК», Наказ на призначення на посаду директора ОСОБА_6 ) з метою підтвердження підписів учасників даних подій;
2)Провести технічну експертизу документів (договір дарування, протокол загальних зборів ТОВ «АГРОПАК», Наказ на призначення на посаду директора ОСОБА_6 );
3)Призначити технічну експертизу з метою встановлення суми майнової шкоди, завданої протиправними діями.
При цьому, в матеріалах кримінального провадження відсутні документи на
проведення вищевказаних експертиз.
Разом з тим, адвокат ОСОБА_3 зазначає, що ні ним, ні потерпілим ОСОБА_4 не було отримано копію постанови слідчого Броварського ВП ГУНП в Київській області ОСОБА_5 від 08.07.2020 року, про закриття кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003181 від 24.07.2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України.
У судовому засіданні представник потерпілого адвокат ОСОБА_3 скаргу підтримав у повному обсязі та просив її задовольнити з підстав, викладених у ній.

Слідчий Броварського ВП ГУНП в Київській області у судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомленим про дату та час судового розгляду.

За правилами ч. 3 ст. 306 КПК України, відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Слідчий суддя, вислухавши думку доводи особи, яка подала скаргу, дослідивши матеріали скарги та кримінального провадження, приходить до наступного.

Статтею 303 КПК України передбачено, що під час досудового розслідування може бути оскаржено рішення, слідчого про закриття кримінального провадження - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником.

Згідно ст. 55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 24 КПК України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності прокурора, слідчого в порядку, передбаченому КПК України.

Крім того, згідно ч. 2 ст. 8 та ч. 5 ст. 9 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні та кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Також у ст. 13 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини визначено, що кожен, чиї права та свободи, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі.

Як вбачається з матеріалів кримінального провадження, у провадженні Броварського ВП ГУНП в Київській області перебували матеріали кримінального провадження за № 0003181 від 24.07.2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України.

За результатами досудового розслідування, 08.07.2020 року слідчим Броварського ВП ГУНП в Київській області ОСОБА_5 було винесено постанову про закриття кримінального провадження, у зв`язку з відсутністю в діянні складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України.

Постанова про закриття кримінального провадження, слідчим Броварського ВП ГУНП в Київській області ОСОБА_5 мотивована тим, що під час досудового розслідування у даному кримінальному провадженні вжито першочергові заходи щодо встановлення факту події кримінального правопорушення (злочину), проведено аналіз даних правопорушення, однак не встановлено об`єктивну та суб`єктивну сторони складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України.

Слідчий суддя, аналізуючи доводи особи, що подала скаргу, рішення слідчого про закриття провадження, враховує наступне.

Частиною 2 статті 9 КПК України визначено, що прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Тобто, повнота дослідження кримінального провадження означає встановлення всього кола фактичних обставин, що можуть суттєво вплинути на рішення у кримінальному провадженні; використання такої сукупності доказів, яка обґрунтовує зроблені висновки як такі, що не залишають місця сумнівам.

Неупередженість означає пізнання органами, що ведуть процес, обставин кримінального провадження у точній відповідності з дійсністю, неупередженість їх у збиранні, перевірці та оцінці доказів, безсторонність щодо всіх учасників процесу та інших осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні, оскільки на прокурора, керівника органу досудового розслідування, слідчого покладається обов`язок надати доказам належну правову оцінку за правилами ч. 1 ст. 94 КПК України, та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

У відповідності до положень ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Із норм ст. 26 КПК України вбачається, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Відповідно до положень ст. 94 КПК України, слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення. Жоден доказ не має наперед встановленої сили.

У свою чергу, слідчий, під час досудового розслідування, зобов`язаний детально та всебічно перевірити доводи особи, що подала таку заяву.

Із положень ст. 84 КПК України слідує, що доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Згідно ч. 2 ст. 91 КПК України, доказування полягає у збиранні, перевірці та оцінці доказів з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження.

Зокрема, практика ЄСПЛ щодо проведення ефективного офіційного розслідування кримінальних справ є сталою та вказує на те, що згідно з мінімальними критеріями ефективності, які Суд визначив у своїй практиці, таке розслідування має бути незалежним, безстороннім і підлягати громадському контролю, а компетентні органи повинні діяти зі зразковою ретельністю та оперативністю. Розслідування … має бути ретельним. Це означає, що органи влади завжди повинні добросовісно намагатись з`ясувати, що трапилось, і не покладатися на поспішні та необґрунтовані висновки для закриття кримінальної справи або використовувати такі висновки як підставу для своїх рішень. Вони повинні вживати усіх розумних і доступних їм заходів для забезпечення збирання доказів, що стосуються події, включаючи, зокрема, показання свідків та висновки судових експертиз тощо. Будь-який недолік розслідування, який підриває його здатність встановлення причини … або винних осіб, створюватиме небезпеку недотримання цього стандарту (див. рішення у справі «Олександр Ніконенко проти України», «Мута проти України», «Карабет та інші проти України»).

Проте, обставини, викладені у заяві особи, що подала скаргу, не в повній мірі стали предметом контролю слідчого при проведенні досудового розслідування, оскільки постанова слідчого про закриття кримінального провадження вказаним нормам КПК України не відповідає, в ній відсутня оцінка кожного доказу з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупності зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, тобто суб`єктом оскарження не надано обґрунтовані відповіді на поставлені нею питання, які виключають провадження у справі і обумовлюють її закриття, що є однією з гарантій забезпечення прав і законних інтересів учасників процесу.

Таким чином, оскаржувана постанова, в порушення вимог КПК України, є передчасною та такою, що не містить будь-якого аналізу отриманих в ході досудового розслідування доказів, у зв`язку з чим не зрозуміло на підставі яких фактичних даних слідчий дійшов висновку про необхідність закриття кримінального провадження.
Тобто, з оскаржуваної постанови слідує, що вона не містить достатніх відомостей, які б свідчили про те, що вимоги КПК України було виконано належним чином та надано необхідну правову оцінку усім обставинам в сукупності, що свідчить про те, що встановлена, на даний час, органом досудового розслідування сукупність доказів, якою обґрунтовуються зроблені ним висновки, не може вважатися такою, що не залишає місце сумнівам, а наявність останніх (сумнівів) не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» (див. рішення від 18 січня 1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» (Ireland v. the United Kingdom), п. 161, Series A заява № 25), який застосовується при оцінці доказів, а такі докази можуть «випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту» (рішення Європейського суду з прав людини, справа «Коробов проти України» № 39598/03 від 21.07.2011 року /ч. 2 ст. 8, ч. 5 ст. 9 КПК України/.

За таких обставин, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, здійснюючи передбачену КПК України процедуру судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, вважає, що з урахуванням викладених вище обставин, рішення слідчого є передчасним та необґрунтованим, у зв`язку з чим скарга підлягає задоволенню, а постанова слідчого скасуванню, для відновлення досудового розслідування та його проведення у загальному порядку.

Керуючись ч. 2 ст. 8, ч.ч. 2, 5 ст. 9, ч. 1 ст. 24, ст.ст. 22, 26, 84, ч. 1 ст. 91, ст.ст. 84, 94, 303, 304, 305, 306 КПК України, ст. 55 КУ, слідчий суддя

У Х В А Л И Л А:

Скаргу ОСОБА_3 , який діє в інтересах потерпілого ОСОБА_4 , на постанову слідчого Броварського ВП ГУНП в Київській області ОСОБА_5 від 08.07.2020 року, про закриття кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003181 від 24.07.2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України задовольнити.

Скасувати постанову слідчого Броварського ВП ГУ НП в Київській області ОСОБА_5 від 08.07.2020 року, про закриття кримінального провадження № 0003181 від 24.07.2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1