УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 вересня 2020 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю заявника ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 29 січня 2019 року у кримінальному провадженні № 0000942, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25 вересня 2018 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 185 КК України,
в с т а н о в и в:
15 червня 2020 року ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 29 січня 2019 року у кримінальному провадженні № 0000942, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25 вересня 2018 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 185 КК України, а саме: - на предмет схожий на гладкоствольну рушницю з номером на рамі НОМЕР_1 та з номером на стволі НОМЕР_1 - 1шт.; предмет металевий, зовні схожий на німецьку свастику з надписом на передній частині «Der Deutcshe Mutter», на задній з надписом 16 Desember 1938 - 1 шт.; предмет металевий жовтого кольору, зовні схожий на монету з символами жовтого кольору- 1 шт.; предмет зовні схожий на монету з надписом «3 копейки» 1899 року; предмет зовні схожий на монету у поліетиленовому пакеті з надписами « 10 Bekobz Росыйских Денег» - 1 шт.; предмет металевий схожий на монету з символами - 1 шт.; предмети зовні схожі на монети з незрозумілими погано видними зображеннями у поліетиленовому пакеті - 3 шт.; купюра «десять Рублей» № року - 1 шт.; купюра «Три червонца» №919227ЬР 1937 року - 1 шт.; купюра «Государственный кредитный билет п`ятьсоть рублей» № ВТ040913 - 1 шт.; купюра «Один Рубль» №НА-92 - 1 шт.; купюра «Государственный кредитный билет Сто Рублей» №ДС184100 - 1 шт.; купюра «Кредитный билет Пять Рублей» - 3 шт. №ОХ712367, №УА-181, №УА-022; зображення виготовлені на дереві зовні схожі на ікони розміром близько 40 см. Х 30 см. - 4 шт.
У судовому засіданні ОСОБА_3 підтримав клопотання та просив його задовольнити з підстав у ньому наведених.

Прокурор Київської місцевої прокуратури № 10 ОСОБА_4 заперечував проти задоволення клопотання, оскільки ОСОБА_3 не є особою, яка має право на звернення до суду з клопотанням про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 29 січня 2019 року у кримінальному провадженні № 0000942, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25 вересня 2018 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 185 КК України. Також, зазначив, що є окремий порядок, яким визначена процедура повернення власнику вилучених речових доказів у кримінальному провадженні.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, заслухавши позицію заявника ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Положенням ч. 2 ст. 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 3 ст. 170 КПК України визначено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Положенням ч. 2 ст. 173 КПК України встановлено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

У судовому засіданні встановлено, що Головним управлінням Національної поліції у м. Києві здійснювалось досудове розслідування кримінального провадження № 0000942, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25 вересня 2018 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 185 КК України.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 29 січня 2019 року у справі № 761/3279/19 (провадження № 1-кс/761/2651/2019) клопотання прокурора відділу Прокуратури м. Києва ОСОБА_5 , задоволено та накладено арешт на майно, вилучене в ході обшуку квартири за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем проживання ОСОБА_3 , а самена: - предмет схожий на гладкоствольну рушницю з номером на рамі НОМЕР_1 та з номером на стволі НОМЕР_1 - 1шт.; предмет металевий, зовні схожий на німецьку свастику з надписом на передній частині «Der Deutcshe Mutter», на задній з надписом 16 Desember 1938 - 1 шт.; предмет металевий жовтого кольору, зовні схожий на монету з символами жовтого кольору- 1 шт.; предмет зовні схожий на монету з надписом «3 копейки» 1899 року; предмет зовні схожий на монету у поліетиленовому пакеті з надписами « 10 Bekobz Росыйских Денег» - 1 шт.; предмет металевий схожий на монету з символами - 1 шт.; предмети зовні схожі на монети з незрозумілими погано видними зображеннями у поліетиленовому пакеті - 3 шт.; купюра «десять Рублей» № року - 1 шт.; купюра «Три червонца» №919227ЬР 1937 року - 1 шт.; купюра «Государственный кредитный билет п`ятьсоть рублей» № ВТ040913 - 1 шт.; купюра «Один Рубль» №НА-92 - 1 шт.; купюра «Государственный кредитный билет Сто Рублей» №ДС184100 - 1 шт.; купюра «Кредитный билет Пять Рублей» - 3 шт. №ОХ712367, №УА-181, №УА-022; зображення виготовлені на дереві зовні схожі на ікони розміром близько 40 см. Х 30 см. - 4 шт.
При цьому, як вбачається зі змісту вказаної ухвали слідчого судді, підставою для накладення арешту на майно, вилучене під час обшуку квартири АДРЕСА_2 , послугувала наявність розумних підозр вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, та є речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000942 від 25 вересня 2018 року.

Разом із цим, під час розгляду клопотання про скасування арешту майна, поданого ОСОБА_3 було встановлено, що він не набув статусу підозрюваного в рамках кримінального провадження № 0000942 від 25 вересня 2018 року, крім того, згідно до постанови слідчого ВП № 4 Шевченківського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 від 25 березня 2020 року, вище вказане кримінальне провадження закрито.

У той же час, на переконання слідчого судді, ОСОБА_3 не набув процесуального права звертатися до суду з клопотанням про скасування арешту майна в порядку ст. 174 КПК України. Зокрема, положення ст. 174 КПК України містять вичерпний перелік осіб, які наділені правом заявляти відповідні клопотання, до кола яких належать підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Так, ОСОБА_3 до клопотання та в судовому засіданні не надано будь-яких підтверджуючих документів права власності на майно щодо якого накладено арешт ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 29 січня 2019 року у кримінальному провадженні № 0000942 від 25 вересня 2018 року, та на підтвердження факту успадкування ним після смерті батька - ОСОБА_7 , гладкоствольної рушниці з номером на рамі НОМЕР_1 та з номером на стволі НОМЕР_1 , в установленому законом порядку.

Крім того, слідчий суддя вважає за необхідне зазначити, що відповідно до п. 3 ч. 9 ст. 100 КПК України у разі закриття кримінального провадження доля речових доказів і документів вирішується ухвалою суду на підставі відповідного клопотання, яке розглядається згідно із статтями 171-174 цього Кодексу. При цьому, окрім іншого, майно, що було предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з незаконним обігом, та/або вилучене з обігу, передається відповідним установам або знищується.
За таких обставин, слідчий суддя не знаходить достатніх підстав для задоволення клопотання ОСОБА_3 та скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 29 січня 2019 року у кримінальному провадженні № 0000942, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25 вересня 2018 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 185 КК України.

Керуючись ст.ст. 98, 131-132, 170, 173-174, 309, 376, 532 КПК України, слідчий суддя
п о с т а н о в и в:
Клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 29 січня 2019 року у кримінальному провадженні № 0000942, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25 вересня 2018 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 185 КК України залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1