У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"11" грудня 2020 р. слідча суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , третьої особи: ОСОБА_4 , розглянувши клопотання слідчого Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 про арешт майна, в рамках кримінального провадження №0002155 від 27 листопада 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України,
в с т а н о в и л а :
інспектор відділу дізнання Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_6 , звернувся до слідчої судді з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна, а саме: автомобіля марки «Mitsubishi Carizma», н/з НОМЕР_1 , червоного кольору, номер кузова (шасі) НОМЕР_2 , а також на свідоцтво про реєстрацію вказаного транспортного засобу НОМЕР_3 , які вилучені під час огляду місця події від 27 листопада 2020 року, за адресою: АДРЕСА_1 .
Клопотання мотивовано тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що 26 листопада 2020 року, приблизно о 22 год 10 хв за адресою: АДРЕСА_2 , невстановлена особа підробила свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 на автомобіль марки «Mitsubishi Carizma», н/з НОМЕР_1 (ЄО 80151).
27 листопада 2020 року відповідно до ч. 3 ст. 233, ч. 2 ст. 237 КПК України, інспектором відділу дізнання Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 , за адресою: АДРЕСА_1 , проведено огляд місця події, в присутності ОСОБА_4 , під час якого виявлено автомобіль марки «Mitsubishi Carizma», н/з НОМЕР_1 , червоного кольору, номер кузова (шасі) НОМЕР_2 , а також на свідоцтво про реєстрацію вказаного транспортного засобу НОМЕР_3 . З метою забезпечення збереження речових доказів вилучено автомобіль марки «Mitsubishi Carizma», н/з НОМЕР_1 , червоного кольору, номер кузова (шасі) НОМЕР_2 , а також на свідоцтво про реєстрацію вказаного транспортного засобу НОМЕР_3 .
Фактична невідповідність номеру кузова (шасі) автомобіля марки «Mitsubishi Carizma», н/з НОМЕР_1 на щитку біля вітрового скла зі свідоцтвом про реєстрацію цього транспортного засобу вказує на можливість підроблення свідоцтва про реєстрацію вказаного транспортного засобу серії НОМЕР_3 , а тому вказаний документ та автомобіль марки «Mitsubishi Carizma», н/з НОМЕР_1 можуть бути предметами вчинення кримінального правопорушення.
Згідно постанови інспектора відділу дізнання Дніпровського УП ГУНП у м. Києві від 27 листопада 2020 року автомобіль марки «Mitsubishi Carizma», н/з НОМЕР_1 та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0002155 від 27 листопада 2020 року.

За вказаним фактом розпочато кримінальне провадження №0002155 від 27 листопада 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України, про що внесено відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
У судовому засідання прокурор клопотання підтримав та просив задовольнити у повному обсязі.

Третя особа ОСОБА_4 зазначив, що придбав автомобіль у незнайомої йому особи. Про підроблення чи невідповідність свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу його не повідомляли при придбанні автомобіля. Попередній користувач даного транспортного засобу, який продавав його зазначив, що з безпосереднім власником автомобіля відсутній зв`язок, тому перереєструвати його немає можливості. Вирішення питання про накладення арешту на транспортний засіб залишив на розсуд слідчої судді.

Слідча суддя, ознайомившись з клопотанням, вислухавши думку прокурора, третьої особи ОСОБА_4 , дослідивши матеріали, яким обґрунтовується клопотання, дійшла такого висновку.
Відповідно до ст. 40-1 КПК України, дізнавач при здійсненні дізнання наділяється повноваженнями слідчого.
Згідно ч. 7 ст. 237 КПК України при огляді слідчий, прокурор або за їх дорученням залучений спеціаліст має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення оглянутого місця чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
27 листопада 2020 року відповідно до ч. 3 ст. 233, ч. 2 ст. 237 КПК України, інспектором відділу дізнання Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 , за адресою м Київ, вул. Садова, 200, діл. 23, було проведено огляд місця події, в присутності ОСОБА_4 , в ході якого було виявлено автомобіль марки «Mitsubishi Carizma», н/з НОМЕР_1 , червоного кольору, номер кузова (шасі) НОМЕР_2 , а також на свідоцтво про реєстрацію вказаного транспортного засобу НОМЕР_3 , з метою забезпечення збереження речових доказів було вилучено автомобіль марки «Mitsubishi Carizma», н/з НОМЕР_1 , червоного кольору, номер кузова (шасі) НОМЕР_2 , а також на свідоцтво про реєстрацію вказаного транспортного засобу НОМЕР_3 .
Згідно положення п. 4 ч. 2 ст. 40-1 КПК України, дізнавач уповноважений звертатися за погодженням із прокурором до слідчого судді з клопотаннями про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій.
Відповідно до ч.1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.
Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Ст. 98 КПК України визначеною, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Отже, майно, яке за обґрунтованої підозри органу досудового розслідування, має одну або декілька ознак, наведених у ст. 98 КПК України, може набути статусу речового доказу за рішенням дізнавача, яке відповідно до вимог ч. 5 ст. 110 КПК України приймається у формі постанови і з наведенням мотивів такого рішення.
Постановою інспектора відділу дізнання Дніпровського УП ГУНП у м. Києві від 27 листопада 2020 року автомобіль марки марки «Mitsubishi Carizma», н/з НОМЕР_1 та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0002155 від 27 листопада 2020 року.

Вимоги ч. 5 ст. 110 КПК України вимагають від дізнавача наведення у постанові не законодавчо визначених у ст. 98 КПК ознак віднесення майна до речових доказів, а конкретних ознак їх злочинного походження, встановленого розслідуванням злочину за ст. 290 КК України та їх переліку, що відповідає вимогам ст. 98 КПК.
Таким чином, слідча суддя приходить до висновку, що вище зазначені речі, які були вилучені 27 листопада 2020 року під час огляду місця події є тимчасово вилученим майном, а тому з урахуванням наведених інспектором підстав на зазначене майно може бути накладений арешт на підставі ст. 170 КПК України, так як існує сукупність розумних підозр вважати, що дані речі мають значення доказів вчинення злочину, а отже з метою збереження доказів від відчуження.

За таких обставин, слідча суддя враховує правову підставу для арешту майна; наслідки арешту майна для інших осіб; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження і приходить до висновку, що клопотання підлягає частковому задоволенню та вважає за необхідне застосувати найменш обтяжливий спосіб арешту майна, тобто такий спосіб, який не призведе до наслідків, які суттєво позначаються на інтересах осіб.
Щодо вимог інспектора про заборону користування транспортним засобом, то враховуючи вимоги ст. 131-132, 170-173 КПК України, наслідки від вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження для інших осіб, а також забезпечуючи розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідча суддя вважає за необхідне у задоволені клопотання в частині заборони користування зазначеним транспортним засобом відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. 3, 26, 40, 100, 167, 168, 170-173, 175, 208, 309, 372, 392, 532 КПК України, слідча суддя
п о с т а н о в и л а :
клопотання слідчого Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 про арешт майна задовольнити частково.
Накласти арешт на тимчасово вилучене під час огляду місця події від 27 листопада 2020 року, за адресою: АДРЕСА_1 , майно, а саме: автомобіль марки «Mitsubishi Carizma», н/з НОМЕР_1 , червоного кольору, номер кузова (шасі) НОМЕР_2 , заборонивши його відчуження, а також на свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 автомобіля марки «Mitsubishi Carisma», н/з НОМЕР_1 , заборонивши його відчуження та користування.
В задоволенні клопотання в іншій частині відмовити.
Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_3 .
Ухвала підлягає негайному виконанню та може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту її оголошення або отримання її копії.
Роз`яснити сторонам кримінального провадження, що підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за їх клопотанням, якщо вони доведуть, що в подальшому в застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Визначити час проголошення повного тексту ухвали - 15 год 30 хв 16 грудня 2020 року.
Слідча суддя: ОСОБА_1