Придніпровський районний суд м.Черкаси
Номер провадження 1-кс/711/2069/20
Справа № 711/6117/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
9 вересня 2020 року слідчий суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю: прокурора ОСОБА_3 , слідчої ОСОБА_4 , адвоката ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Черкаси клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_7 , внесеного у матеріалах кримінального провадження за № 0000352 від 24.12.2019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 189, ч. 1 ст. 263 КК України, щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 ,-

встановив:

Слідчий звернувся до суду з клопотанням, в якому просить застосувати до ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

В обґрунтування клопотання зазначено, що СУ ГУНП в Черкаській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000352 від 24.12.2020 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 189, ч. 1 ст. 263 КК України.

У ході розслідування встановлено, що ОСОБА_6 , діючи разом та за попередньою змовою із ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , залучивши в подальшому до вчинення злочину ОСОБА_10 , у вересні 2019 року, безпідставно звинувативши ОСОБА_11 у викраденні в дружини ОСОБА_6 золотого ланцюжка, пред`явили протиправну вимогу сплатити як відшкодування за це грошові кошти в сумі 30 000 грн.

У зв`язку із запереченням ОСОБА_11 указаних звинувачень, в невстановлений досудовим розслідуванням час ОСОБА_8 , разом з іншими співучасниками злочину, привезли ОСОБА_11 до місця проживання ОСОБА_6 , де у ОСОБА_11 під погрозою застосуванням до нього фізичного насильства вимагали грошові кошти в сумі 30 000 грн. Сприймаючи погрози вищевказаних осіб як реальні, побоюючись за своє здоров`я ОСОБА_11 погодився на вказані незаконні вимоги та написав боргову розписку, повідомивши, що грошові кошти може сплачувати частинами, оскільки вказаної суми у нього на цей час немає.

У подальшому, 23.04.2020 року на виконання попередньої протиправної вимоги ОСОБА_11 передано вказаним особам 3000грн., 02.07.2020 - 3500 грн. та 13.08.2020 - 5000 грн.

За наявності достатніх доказів, 13.08.2020 ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю с. Мокра Калигірка, Катеринопільського району, Черкаської області, громадянину України, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимому повідомлено про те, що він підозрюється у вимаганні передачі чужого майна з погрозою насильства над потерпілим (вимаганні), вчиненого повторно, за попередньою змовою групою осіб, тобто у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 189 КК України.

Причетність ОСОБА_6 до вчинення вказаних кримінальних правопорушень підтверджується: показами потерпілого ОСОБА_11 , протоколом огляду, вручення грошових коштів від 23.04.2020, протоколом НСРД №2155н/т/55/122/01-2020, протоколом НСРД №2154н/т/55/122/01-2020, протоколом НСРД №2157н/т/55/122/01 -2020, протоколом НСРД №2147н/т/55/122/01-2020, протоколом огляду, вручення грошових коштів від 01.07.2020, протоколом НСРД №2563н/т/55/122/01-2020, протоколом НСРД №2562н/т/55/122/01-2020, протоколом НСРД, протоколом НСРД №2621 н/т/55/122/01-2020, протоколом огляду, вручення грошових коштів від 12.08.2020, протоколом обшуку від 13.08.2020 автомобіля ВАЗ 2107 д.н.з. НОМЕР_1 , протоколом обшуку від 13.08.2020 за адресою: АДРЕСА_1 та іншими матеріалами кримінального провадження.

У зв`язку із відсутністю за місцем проживання ОСОБА_6 повідомлення про підозру в порядку, передбаченому ч. 1 ст. 278, ч. 3 ст. 111, ч. 2 ст. 135 КПК України, вручено матері останнього - ОСОБА_12 та в порядку статей 133, 135 КПК України вручена повістку про виклик ОСОБА_6 на 17.08.2020 до СУ ГУНП в Черкаській області до слідчої ОСОБА_7 . Однак, ОСОБА_6 у вказаний день та час не з`явився, пояснивши в телефонній розмові це тим, що його матір перебуває в лікарні та він здійснює нагляд за нею, тому на не зміг з`явитись для проведення слідчих і процесуальних дій.

Після цього, 27.08.2020 слідчим ОСОБА_7 в порядку, передбаченому ст. 135 КПК України, по телефону ОСОБА_6 викликався на 28.08.2020 о 09.00 год. для допиту як підозрюваного та вручення клопотання про обрання запобіжного заходу. Однак, у вказаний день та час останній на виклик знову не прибув. У подальшому, ОСОБА_6 також не прибув до слідчого 01.09.2020 на 11.00 год., тобто дату та час, погоджений слідчим з захисником підозрюваного.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно з положеннями п. 5 ч. 1 ст. 184 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Необхідність обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, цов`язана з наявністю обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 тяжкого злочину, з метою запобігання спробам переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого та свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а також з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Так, ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 3 до 7 років, у зв`язку з цим є обгрунтовані підстави вважати, що він, усвідомлюючи ймовірність такого покарання, може переховуватися від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності. Зазначене вказує на існування ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, який відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» від 26.07.2001 є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.
Окрім цього, існує обгрунтований ризик, що підозрюваний не буде виконувати свої процесуальні обов`язки, про що свідчить його неодноразове неприбуття до слідчого на виклики.
Також необхідно взяти до уваги те, що ОСОБА_6 тривалий час, діючи за попередньою змовою групою осіб неодноразово погрожував потерпілому заподіянням тілесних ушкоджень, тому є обґрунтовані підстави вважати, що він може незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому кримінальному провадженні, погрожуючи їм. Окрім цього, підозрюваний може узгоджувати показання з іншими підозрюваними, що вказує на наявність ризику, передбаченого п. З ч. 1 ст. 177 КПК України.
Зазначеним ризикам неможливо запобігти шляхом обрання більш м`якого запобіжного заходу через наявність таких обставин:
-наявність загрози призначення покарання у виді позбавлення волі на строк до 7 років створює реальну ймовірність, що ОСОБА_6 , не дивлячись на родинні й суспільні стосунки та матеріальний стан, вживатиме всіх можливих заходів, спрямованих на уникнення кримінальної відповідальності, зокрема переховуватися від органів досудового слідства та суду, впливати на свідків та інших підозрюваних, вживати заходів на знищення речових доказів у справі, тощо;
-тримання під вартою є єдиним запобіжним заходом, який унеможливлюватиме здійснення тиску на інших учасників кримінального провадження. Такі висновки обгрунтовуються тим, що підозрюваний знайомий з потерпілим, знає його місце проживання, а тому існує ризик незаконного впливу підозрюваною на потерпілого з метою зміни його показань на свою користь, задля уникнення кримінальної відповідальності, самостійно, по телефону або через знайомих, шляхом вмовляння, погроз або іншим способом. Підозрюваному також відомі особи, що можуть надати показання, які підтверджують вчинення ним злочину, у зв`язку з чим він може вчиняти дії, спрямовані на перешкоджання їх встановленню органом досудового розслідування та надання ними правдивих показань.
Забезпечити контроль за поведінкою підозрюваного в умовах, які не пов`язані з триманням під вартою та відповідно запобігання вказаних вище ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, неможливо.

В судовому засіданні прокурор і слідчий підтримали клопотання про обрання запобіжного заходу і просили його задовольнити.

Захисник та підозрюваний просили відмовити задоволенні клопотання, посилаючись на відсутність ризиків та необгрунтованість підозри. Просили врахувати, що підозрюваний має постійне місце проживання за яким має позитивні характеристики, також має на утриманні двох неповнолітніх дітей та одну дитину інваліда.

Перевіривши надані матеріали клопотання, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження №0000352 від 24.12.2019, та, дослідивши докази по даних матеріалах (надані сторонами письмові документи), заслухавши думку прокурора, слідчого, захисника, підозрюваного, слідчий суддя прийшов до наступних висновків.

Згідно зі змістом ст.ст. 131-132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.

Відповідно до ст.177 КПК України метою і підставою застосування запобіжних заходів є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення. Словосполучення «обґрунтована підозра» передбачає наявність існування фактів або інформації, які б переконали неупередженого спостерігача в тому, що ця особа, можливо, вчинила злочин («Cebotari v. Moldova», п. 48).

Більш того, виходячи з поняття «обґрунтована підозра», наведеного в п.175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», термін обґрунтована підозра означає, що існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігач, що особа про яку йдеться могла вчинити правопорушення. Факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії кримінального розслідуваннядля вирішення питання про обрання запобіжного заходу факти, що викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеню, необхідного для засудження або навіть пред`явлення обвинувачення (Мюррей проти Сполученого Королівства), а згідно рішення Європейського суду з прав людини від 30.08.98 р. у справі "Кемпбелл та Хартлі проти Сполученого Королівства" наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.

Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

У даному кримінальному провадженні, зв`язок підозрюваного з вчиненими кримінальними правопорушеннями підтверджується наявними у кримінальному провадженні доказами, сукупність яких дають підстави вважати, що причетність ОСОБА_6 до вчинення кримінального правопорушення, є обґрунтованою.

Відповідно до вимог п.4 ч.2 ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований окрім як, до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Враховуючи характер правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 , обставини справи, зважаючи на особу підозрюваного, слідчий суддя приходить до висновку про доцільність застосування до нього запобіжного заходу з метою уникнення ризиків.

Разом з тим, у відповідності до статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Слідчий суддя вважає, що слідчим та прокурором наведені, у відповідності до ст.ст.177-178 КПК України, мета та підстави застосування запобіжного заходу, а також, враховані обставини, які повинні враховуватися при обранні запобіжного заходу.

Відповідно до ч.1 ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: особисте зобов`язання, особиста порука, застава, домашній арешт, тримання під вартою.

Пунктом 10 листа ВССУ від 04.04.2013 року № 511-550/0/4-13 «Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України» передбачено, що У кожному випадку розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд, вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі відповідно до ст. 178 КПК:

1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення. У такий спосіб встановленню підлягає обґрунтованість підозри органу досудового розслідування про вчинення кримінального правопорушення підозрюваним, обвинуваченим. Слід звернути увагу слідчого судді, суду на те, що відповідно до положень ст. 198 КПК висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень;

2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;

3) вік (неповнолітня особа, особа похилого віку) та стан здоров`я (наявність тяжких хвороб, інвалідності, нездатність самостійно пересуватися) підозрюваного, обвинуваченого;

4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого у місці його постійного проживання, в тому числі наявність у нього родини й утриманців. Необхідно з`ясувати сімейний стан цієї особи, стан здоров`я членів його сім`ї, кількість та вік дітей, строк фактичного проживання у цій місцевості тощо;

5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;

6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого. При врахуванні цієї обставини слідчий суддя, суд зобов`язаний проаналізувати матеріали сторін кримінального провадження, об`єктивно оцінити надані характеристики підозрюваному, обвинуваченому з місця роботи, навчання, проживання; дані, що свідчать про перебування підозрюваного, обвинуваченого на обліку у наркологічному, психоневрологічному диспансері, тощо;

7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого. Слід встановити наявність належного цій особі нерухомого майна у місцевості проживання та інших місцевостях, транспортних засобів, грошових банківських вкладів, їх розмір (за наявності відомостей, наданих стороною захисту);

8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;

9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;

10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;

11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Слідчому судді, суду слід мати на увазі, що перелік обставин, які слід враховувати при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу, не є вичерпним та підлягає розширеному тлумаченню з огляду на фактичні обставини, встановлені у кримінальному провадженні.

В пункті 9 листа ВССУ від 04.04.2013 року № 511-550/0/4-13 «Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України» вказано на те, що слідчому судді, суду необхідно мати на увазі, що обґрунтування у клопотанні про застосування запобіжного заходу наявності одного чи кількох ризиків/підстав, що визначає можливість застосувати той чи інший із встановлених КПК запобіжних заходів, передбачає обов`язок прокурора довести неможливість застосування інших, більш м`яких видів запобіжних заходів.

Так, в обґрунтування клопотання прокурор посилався на наявність ризиків, передбачених п.1- переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2 - знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3- незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; ст.177 КПК України.

Натомість в судовому засіданні прокурором не обґрунтовано належним чином існування ризику того, що підозрюваний переховуватиметься від правоохоронних органів та може вчинити інше кримінальне правопорушення, може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

В той же час, погоджуюсь з прокурором щодо існування ризиків того, що підозрюваний може незаконно впливати на свідків чи перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, оскільки досудове слідство триває, обставини кримінального правопорушення повністю не з`ясовані.

Отже наявність обґрунтованої підозри у вчинені ОСОБА_6 кримінального правопорушення та наявність ризиків впливу на інших підозрюваних, потерпілого, свідків та перешкоджання кримінальному провадженню надають підстави для обрання запобіжного заходу.

Разом з тим, зауважую, що тримання під вартою є винятковим видом запобіжного заходу та застосовується лише у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе відвернути ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України. Запобігання наявним ризикам не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування таких ризиків, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Варто зауважити, що метою застосування запобіжного заходу є не карна функція, а забезпечувальна, тобто до підозрюваного має бути застосований такий вид запобіжного заходу, який би в повній мірі забезпечив виконання ним своїх процесуальних обов`язків та запобіг спробам підозрюваного перешкоджати кримінальному провадженню.

В судовому засіданні встановлено, що підозрюваний має міцні соціальні зв`язки, має на утриманні неповнолітніх дітей ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_14 - ІНФОРМАЦІЯ_3 , має зареєстроване місце проживання, раніше не притягувався до кримінальної відповідальності. За таких обставин, беручи до уваги стан здоров`я підозрюваного, вагомість доказів на підтвердження обґрунтованості підозри, обставини події кримінального правопорушення (спосіб, передумови т.і.) вважаю, що такий винятковий запобіжний захід, як тримання під вартою, обирати до підозрюваного ОСОБА_6 недоцільно.

Разом з тим, ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину проти власності. При цьому з огляду на події злочину, поведінка підозрюваного свідчить про те, що він не здатний самостійно дотримуватись належної процесуальної поведінки. Зазначене свідчить про те, що особисте зобов`язання не забезпечить усунення обставин, запобігання яким обумовлює застосування запобіжного заходу.

Особиста порука не може бути застосована до підозрюваного через відсутність надходжень до слідчого судді заяв осіб, які бажали поручитись за нього.

Наступним на суворістю запобіжним заходом є домашній арешт.

З огляду на характер обставин події кримінального правопорушення, беручи до уваги дані, які характеризують особу підозрюваного, вважаю що для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного та досягнення мети застосування запобіжного заходу, до підозрюваного необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Крім того, слід зазначити, що домашній арешт складає позбавлення волі в значенні Конвенції з прав людини та основоположних свобод і тому він відповідає одній з дозволених підстав згідно зі статтею 5.

Домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченої залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі (ч.ч. 1, 2 ст. 181 КПК України).

При цьому, виходячи з обґрунтування клопотання про застосування запобіжного заходу, вважаю за необхідне задля підтримання дієвості запобіжного заходу покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ст.194 КПК України.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст.176-178, 181, 193, 194, 199 КПК України, слідчий суддя,

ухвалив:

В задоволенні клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_7 , внесеного у матеріалах кримінального провадження за № 0000325 від 24.12.2019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 189, ч. 1 ст. 263 КК України, щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 відмовити.

Обрати відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на два місяці.

Заборонити ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , покидати місце проживання, а саме: АДРЕСА_1 , з 19.00 год. до 07.00. год. наступної доби.

Зобов`язати підозрюваного ОСОБА_6 , у відповідності до вимог ч.5 ст.194 КПК України, прибувати за кожною вимогою до суду та органу розслідування, не відлучатися з населеного пункту, в якому він зареєстрований та проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду, заборонити спілкуватись з потерпілим, підозрюваними, свідками у справі, які визначить прокурор та/або слідчий, особисто, через знайомих, шляхом телефонного зв`язку чи через мережу Інтернет, окрім як під час проведення слідчих (розшукових) дій.

Зобов`язати слідчого надати копію ухвали для виконання органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі невиконання цих обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст виготовлено та проголошено 11.09.2020. о 15.00. год.

Слідчий суддя: ОСОБА_1