УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
28.07.2020 року

Слідчий суддя Київського районного суду міста Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в м. Одесі клопотання дізнавача інспектора СД Київського ВП в м.Одесі ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000136 від 26.07.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 358 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до клопотання, до чергової частини Київського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеські області 26.07.2020 року, надійшов рапорт поліцейського 1 взводу 5 роти 2 батальйону УПП в Одеській області, сержанта поліції ОСОБА_4 , «Океан-102», про те, що 26.07.2020 року приблизно о 12:45 год., під час оформлення ДТП за адресою: м. Одеса, вул. Фонтанська дорога, 77А , було виявлено та вилучено у гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_1 (на автомобіль марки Daewoo Lanos, зеленого кольору, дежр. номер. НОМЕР_2 ), та посвідчення водія міжнародного стандарту № НОМЕР_3 , з елементами підробки (ЖЄО № 22460 від 26.06.2020).

26.06.2020 в ході огляду місця події за адресою: вул. Фонтанська дорога, 77А у гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 виявлено та вилучено: свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_1 (на автомобіль марки Daewoo Lanos, зеленого кольору, дежр. номер. НОМЕР_2 ), виданий 03.06.2010 року РЕВ-1 при УДАІ ГУМВС України в Одеській області; посвідчення водія міжнародного стандарту № НОМЕР_3 .

Завданням арешту вилученого майна, є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення. Метою арешту майна, відповідно до ч.2 ст.170 КПК України, є збереження речових доказів та відшкодування завданої шкоди.

Встановлено, що вилучене майно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, оскільки є предметом кримінального правопорушення, набуте протиправним шляхом, що дає підстави слідчому судді для накладення арешту на майно.

Виявлені та вилучені предмети по кримінальному провадженню є речовим доказом, так як підшукані, пристосовані та використовувались як засоби для вчинення кримінального проступку та зберегли на собі його сліди.

У відповідності до ч.4 ст.170 КПК України встановлено, що незастосування заборони на використання та розпорядження вказаним майном може призвести до знищення, пошкодження, або втрати майна.

Прокурор в судове засідання не з`явився надавши до суду заяву про розгляд клопотання в його відсутність.

Дослідивши подане клопотання та додані до клопотання матеріали, слідчий суддя приходить до наступного переконання.
Згідно з ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Відповідно до ч.1 ст.171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Згідно ч.3 ст.172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

З матеріалів клопотання про арешт майна встановлено, що досудове розслідування у кримінальному провадженні щодо кримінального проступку здійснюється у формі дізнання.
Крім того, з бланку клопотання та вступної частини зазначеного клопотання слідчим суддею встановлено, щовсупереч вимогам ч.1 ст.171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді звернувся інспектор сектору дізнання, тобто неналежна особа, чим не дотримані вимоги норм КПК України. Водночас клопотання підписано від імені прокурора Одеської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_6 .
Враховуючи, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання про арешт майна на підставі ч.3 ст.172 КПК України підлягає поверненню прокурору.

Керуючись ст.ст.170, 171, 172, 173, ч.1 ст.298-3 , 309, 395 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання дізнавача інспектора СД Київського ВП в м.Одесі ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000136 від 26.07.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 358 КК України повернути прокурору для усунення недоліків, зазначених в мотивувальній частині ухвали.

Встановити строк для усунення недоліків в сімдесят дві години з моменту отримання ухвали.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1