№ 1-кп/755/1556/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"10" листопада 2020 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянув у підготовчому судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесений до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0004716 від 12.08.2020 року, за обвинуваченням: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України,із неповною середньою освітою, не одруженого, працюючого неофіційно помічником повара в кафе «Сорі-Бабушка, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого;
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України,із неповною середньою освітою, не одруженого, працюючого помічником повара в кафе «Сорі-Бабушка, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого,
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України,

за участю учасників кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_5 ,
захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,
обвинувачених ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

В С Т А Н О В И В:

З Київської місцевої прокуратури № 4 до Дніпровського районного суду м. Києва надійшов для розгляду обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесений до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0004716 від 12.08.2020 року, за обвинуваченням ОСОБА_3 , ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України.

У підготовчому судовому засіданні прокурор заявив клопотання про те, що відносно ОСОБА_3 та ОСОБА_4 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки останні, перебуваючи на свободі та будучи обізнаними із санкцією статті, яка їм інкримінується, можуть переховуватись від суду, можуть незаконно впливати на потерпілого та свідків, можуть перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, можуть вчинити інше кримінальне правопорушення та продовжити свою злочинну діяльність, оскільки неодноразово судимі, зокрема, за вчинення злочинів майнового характеру. Зокрема, обвинуваченим було раніше обрано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, який вони порушували. Крім того, прохав не визначати обвинуваченим розмір застави, оскільки злочин вчинено із застосуванням насильства.

Захисник ОСОБА_6 заперечив проти обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки клопотання складено про застосування запобіжного заходу, однак, під час судового процесу КПК України передбачає його обрання. Щодо заявлених прокурором ризиків щодо переховування його підзахисного від суду, то немає інформації про порушення останнім запобіжних заходів, які були застосовані раніше. Щодо впливу на свідків та потерпілого, то не зрозуміло, яким чином обвинувачений ОСОБА_4 може на них впливати, а зокрема, потерпілий на даний час, проходить службу у Збройних силах України. Крім того, у клопотанні не зазначено, яким ще чином його підзахисний може перешкоджати кримінальному провадженню. Щодо вчинення інших кримінальних правопорушень, то у їх скоєнні можливо запобігти застосуванням запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту. Зокрема, прокурор не зазначив, чому не можливо застосувати до його підзахисного менш суворий запобіжний захід, а тому, прохав відмовити у клопотанні.

Захисник ОСОБА_7 заперечив проти обрання ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки клопотання є необґрунтованим. Щодо ризиків, то немає жодного доказу, що його підзахисний буде впливати на потерпілого та свідків. Крім того, прохав звернути увагу на вимоги ст. 178 КПК України та врахувати, що обвинувачений ОСОБА_3 працює, має постійне місце реєстрації та проживання у м. Києві, а тому, прохав обрати останньому запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Обвинувачені ОСОБА_3 та ОСОБА_4 підтримали думку своїх захисників та зазначили, що вони не порушували умов домашнього арешту.

Згідно зі ч. 3 ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.
Так, відповідно до ст. 176 КПК України, запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою. Тимчасовим запобіжним заходом є затримання особи, яке застосовується з підстав та в порядку, визначеному цим Кодексом.

Метою застосування будь-якого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (ст. 177 КПК України).

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом (ст. 177 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Заслухавши учасників кримінального провадження, суд вважає, що ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України наявні, з огляду на специфіку кримінального правопорушення, тяжкість покарання, яке загрожує ОСОБА_3 та ОСОБА_4 у разі визнання їх винними у вчиненому кримінальному правопорушенні, а також на конкретні обставини кримінального провадження, їх особу та схильність до скоєння нових кримінальних правопорушень.

Крім того, Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься і в положеннях ст. ст. 177, 178, 183 КПК України.

Обвинувачені ОСОБА_3 та ОСОБА_4 обвинувачуються у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України, яке, відповідно до ст. 12 КК України, є тяжким злочином. Обвинувачені є особами раніше судимими, що може свідчити про їх схильність до скоєння нових кримінальних правопорушень, можуть ухилятися від суду, впливати на потерпілого, свідків.

Враховуючи наведене, суд на даному етапі розгляду обвинувального акту, приходить до висновку про задоволення клопотання прокурора про обрання обвинуваченим ОСОБА_3 та ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки не зникли ризики, передбачені ст. 177 КПК України.

Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 176-178, 181, 183, 194, 369 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора про застосування ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.
Обрати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у Державній установі «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України, строком на 60 днів, тобто до 08 січня 2021 року включно.

Клопотання прокурора про застосування ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Обрати ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у Державній установі «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України, строком на 60 днів, тобто до 08 січня 2021 року включно.

Суд, відповідно до ч. 4 ст. 187 КПК України, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Копію ухвали вручити обвинуваченим, прокурору та направити до Державної установи «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Дніпровський районний суд м. Києва протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя