КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 11-cc/824/4572/2020 Доповідач: ОСОБА_1
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 вересня 2020 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

при секретарі ОСОБА_5

за участю прокурора ОСОБА_6

захисника ОСОБА_7

підозрюваного ОСОБА_8

розглянула у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу

захисників ОСОБА_7 , ОСОБА_9 , подану в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 22 липня 2020 року, у кримінальному провадженні №0001556 від 04.10.2019 року,

ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою слідчого судді задоволено клопотання старшого слідчого в ОВС ГСУ Національної поліції України ОСОБА_10 , погоджене прокурором другого відділу процесуального керівництва Першого управління організації і процесуального керівництва кримінальних провадженнях органів Державного бюро розслідувань Департаменту організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням органів Державного бюро розслідувань та нагляду за його оперативними підрозділами Генерального прокурора ОСОБА_6 , та застосовано щодо підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 13.09.2020 року, з визначенням застави в розмірі 23 4787 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 51 581 166 гривень, з покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст.194 КПК України.

Відповідно до ухвали, слідчий суддя відповідно до положень ст.ст. 177, 178 КПК України, врахувавши наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_8 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, яка підтверджується доданими до клопотання даними, тяжкість покарання, що загрожує останньому у разі визнання його винуватим у вчиненні вказаного кримінального правопорушення, характеризуючі дані про особу підозрюваного, в їх сукупності, а також врахувавши наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, прийшов до висновку про наявність підстав вважати, що застосування до ОСОБА_8 більш м`якого запобіжного заходу, не зможе запобігти вказаним ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Не погоджуючись із рішенням слідчого судді, захисники ОСОБА_7 , ОСОБА_9 подали апеляційну скаргу в якій просять скасувати оскаржувану ухвалу.Водночас, апелянти подали клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 22 липня 2020 року.
В обґрунтування поважності причин пропуску встановленого законом строку на апеляційне оскарження, захисники вказують на те, що 22.07.2020 року слідчим суддею було оголошено лише резолютивну частину ухвали, а повний текст ухвали не було проголошено 27.07.2020 року, у зв`язку із закриттям Печерського районного суду міста Києва на карантин, тому повний текст ухвали захисниками було отримано лише 29.07.2020 року.
У своїй апеляції захисники посилаються на те, що оскаржувана ухвала не відповідає вимогам кримінального процесуального закону, незаконна та така, що постановлена без врахування усіх фактичних обставин та доказів, що мають значення для справи. Зазначають, що слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав та вказують, що вимоги КПК при врученні ОСОБА_8 підозри не були дотримані, а сама підозра є необґрунтованою.

На переконання ОСОБА_7 , ОСОБА_9 доводи прокурора про існування ризиків визначених ст. 177 КПК України повністю спростовані у судовому засіданні стороною захисту, так як жодних спроб переховуватись від слідства ОСОБА_8 не вчиняв, намірів виїхати за межі України на постійне місце проживання він не має, знищити чи спотворити документи, які мають значення для кримінального провадження він не має ні фізичної, ні юридичної можливості, оскільки з 12.07.2020 року не є директором ТОВ «Долинський комбікормовий завод». Захисники також звертають увагу на практику ЄСПЛ у подібних справах.

Що стосується забезпечення реалізації права на оскарження судового рішення у контексті пропуску строку на таке оскарження, у рішеннях ЄСПЛ сформувалась стала практика, відповідно до якої поновлення строків на оскарження може бути виправданим, якщо: 1) пропуск строку є поважний, об`єктивно незалежний від волі та поведінки скаржника, а тим більше, якщо пропуск стався з вини суддів попередніх інстанцій, зокрема, у зв`язку з несвоєчасним врученням повного тексту судового рішення при одночасній добросовісній поведінці скаржника та вчиненні останнім усіх залежних від нього дій з метою отримання такого рішення; 2) оскарження судового рішення здійснюється не з метою перегляду остаточного рішення, а обумовлене метою виправлення судової помилки, яка має суттєве значення для захисту прав та інтересів особи або становить значний суспільний, або у виняткових випадках державний інтерес.

Враховуючи наведені апелянтами доводи в судовому засіданні апеляційної інстанції з посиланням на практику ЄСПЛ, можливо розглядати апеляційну скаргу та поновити строк їм на апеляційне оскарження.

Заслухавши доповідь судді, вислухавши пояснення захисника та підозрюваного, які підтримали апеляційну скаргу та просили поновити строк на апеляційне оскарження, думку прокурора, який заперечував проти апеляційної скарги та проти поновлення строку, вивчивши матеріали судового провадження, перевіривши доводи апеляції захисника, колегія суддів дійшла наступних висновків.

В провадженні Головного слідчого управління Національної поліції України перебувають матеріали досудового розслідування №0001556 від 04.10.2019 року за підозрою ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст.191 КК України.

16 липня ОСОБА_8 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст.191 КК України.

В межах зазначеного кримінального провадження орган досудового розслідування звернувся до районного суду з клопотанням про застосування щодо ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Слідчий суддя районного суду задовольнив дане клопотання та застосував до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та визначив заставу розмірі 23 478 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 51 581 166 гривень, з покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Розглядаючи клопотання з доданими до нього матеріалами, слідчим суддею встановлено обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_8 кримінального правопорушення передбаченого ч. 5 ст.191 КК України.

Так, вирішуючи питання про наявність обґрунтованої підозри поняття якої не міститься в національному законодавстві, слід виходити з його визначення наведеного в практиці Європейського суду з прав людини, який неодноразово зазначав, що наявність «обґрунтованої підозри» у вчиненні правопорушення передбачає «наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла-таки вчинити злочин», те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

У клопотанні органу досудового розслідування та доданих до нього матеріалах міститься достатньо даних для висновку про обґрунтованість повідомленої ОСОБА_8 підозри, зокрема на причетність останнього до інкримінованого кримінального правопорушення вказують протоколи допитів свідків, протокол огляду зернового складу ТОВ «Долинський комбікормовий завод», документи з ДП «Держреєстри України» про зареєстровані накладні зернового складу ТОВ «Долинський комбікормовий завод», документи з Держпродспоживслужби, товарно-транспортні накладні, платіжні доручення та акти, акти звірок бухгалтерських документів, акти приймання-передачі зерна, висновок експерта ДНДЕКЦ МВС України та інші матеріали кримінального провадження у своїй сукупності.

За змістом ст. 278 КПК України, письмове повідомлення про підозру вручається затриманій особі в день його складання слідчим або прокурором не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання. Дата та час повідомлення про підозру, правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність невідкладно вносяться слідчим, прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Зазначені вимоги закону слідчим дотримано в повному обсязі. Отже, слідчий суддя, вивчивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, у висновках, які зробив орган досудового розслідування відносно ОСОБА_8 чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановив. Не виявлено таких обставин і колегією суддів, а тому доводи захисників про необґрунтованість повідомленої ОСОБА_8 підозри слід визнати безпідставними.

Перевіряючи доводи клопотання органу досудового розслідування на предмет наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, колегія суддів вважає, що слідчий суддя дійшов правильного висновку про їх наявність з огляду на підвищену суспільну небезпечність кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_8 , тяжкість покарання, яке загрожує останньому у разі визнання його винним у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, а також з огляду на конкретні обставини кримінального провадження. Зокрема наявні в матеріалах кримінального провадження докази та обставини, на які посилається орган досудового розслідування у клопотанні, дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватись від слідства та суду, знищити, сховати, спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для кримінального правопорушення,незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні чи вчинити інше кримінальне правопорушення.

Врахувавши обставини вчинення злочину, в якому підозрюється

ОСОБА_8 дані, які характеризують особу підозрюваного, слідчий суддя дійшов обґрунтованого висновку про необхідність застосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та з огляду на вимоги ст. 183 КПК України визначив заставу.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні особливо тяжкого злочину визначається від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Застосувавши до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, суд на законних підставах визначив йому заставу 23 478 розмірів прожиткового мінімуму для працездатнихосіб, що становить 51 581 166 гривень, з покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Такий розмір є відповідним і достатнім у даному кримінальному провадженні. Виходячи з практики Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні. Згідно ухвали, слідчий суддя врахував дані про особу підозрюваного, обставини кримінального провадження, тяжкість злочину у вчиненні якого він підозрюється, а тому правильно визначив ОСОБА_8 саме такий розмір застави, що відповідає вимогам ч. 5 ст. 182 КПК України.

Доводи захисників щодо незаконності, необґрунтованості ухвали, порушенням вимог кримінального процесуального закону, невідповідність висновків фактичним обставинам кримінального провадження, колегія суддів визнає непереконливими, оскільки, як вбачається з матеріалів провадження, слідчий суддя при розгляді клопотання повно та об`єктивно дослідив всі обставини, з якими закон пов`язує можливість застосування найбільш суворого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, при цьому вислухавши та врахувавши пояснення учасників судового розгляду.

Таким чином, доводи апеляційної скарги є непереконливими, оскільки слідчим суддею при розгляді клопотання були повно та об`єктивно досліджені всі обставини, з якими закон пов`язує можливість застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_8 .

Істотних порушень норм КПК України, які могли б стати підставою для скасування ухвали слідчого судді у справі не вбачається.

Рішення слідчого судді є законним та обґрунтованим, яке ухвалено на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені достатніми даними, дослідженим та оціненими судом, а тому апеляційна скарга захисників ОСОБА_7 , ОСОБА_9 , подана в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 , з викладеними в ній доводами, задоволенню не підлягає.
Керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 194, 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів,-

УХВАЛИЛА:

Поновити строк захисникам ОСОБА_7 , ОСОБА_9 на апеляційне оскарження.

Ухвалу слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 22 липня 2020 року, якою задоволено клопотання старшого слідчого в ОВС ГСУ Національної поліції України ОСОБА_10 , погоджене прокурором другого відділу процесуального керівництва Першого управління організації і процесуального керівництва кримінальних провадженнях органів Державного бюро розслідувань Департаменту організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням органів Державного бюро розслідувань та нагляду за його оперативними підрозділами Генерального прокурора ОСОБА_6 , та застосовано щодо підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 13.09.2020 року, з визначенням застави в розмірі 23 4787 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 51 581 166 гривень, з покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст.194 КПК України - залишити без змін, а апеляційну скаргу захисників ОСОБА_7 , ОСОБА_9 , подану в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 - без задоволення.
Ухвала Київського апеляційного суду оскарженню не підлягає.

Судді: ОСОБА_1 ОСОБА_3 ОСОБА_4