Справа № 953/1714/21
н/п 1-кс/953/1038/21
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
02.02.2021 о 14:56 год. на адресу суду надійшло клопотання прокурора Харківської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_3 , в якому прокурор просить накласти арешт на водійське посвідчення НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вилучене під час огляду місця події 01.02.2021 у Кечіче Раафат, який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 .
Місцем зберігання арештованого майна визначити матеріали кримінального провадження.
Прокурор зазначає, що 01.02.2021 до Харківського РУП № 1 ГУ НП в Харківській області надійшло повідомлення про те, що при перевірки документів у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , працівниками поліції виявлено, що водійське посвідчення має ознаки підробки.
Так, згідно рапорту співробітників УПП в Харківській області від 01.02.2021, що під час патрулювання в складі екіпажу №7007 за адресою: м. Харків, вул. Сумська, 4, виявлено транспортний засіб «КІА CERATO», водій якого не виконав вимоги дорожніх знаків 3.34 «зупинка заборонена», під час перевірки документів у водія ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , посвідка № НОМЕР_2 , водій надав посвідчення водія яке має ознаки підробки, а саме: на документі відсутні захисний елемент, світловідбивні елементи, елементи маркування.
В ході огляду місця події 01.02.2021 р. за адресою: м. Харків, вул. Сумська, 4, у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , виявлено водійське посвідчення НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_4 , яке було вилучено та поміщено до експертного пакету №1063861.
Як вказує прокурор, водійське посвідчення НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зберегло на собі сліди кримінального правопорушення.
Прокурор, посилаючись на вимоги ч. 1 ст. 98, ч.ч. 1, 2, 3 ст. 170 КПК України, з метою повного, об`єктивного та всебічного розслідування всіх обставин вчиненого кримінального правопорушення, а також враховуючи, що вилучене водійське посвідчення НОМЕР_1 , видане на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , має бути використане у кримінальному провадженні в якості речового доказу, тому просить накласти арешт на майно, власником якого є ОСОБА_5 .
В судове засідання прокурор Харківської місцевої прокуратури № 2 в Харківській області ОСОБА_3 не з`явився, повідомлявся належним чином. 03.02.2021 через канцелярію суду подав заяву про розгляд клопотання про арешт майна без його участі, клопотання підтримує, просить про його задоволення. Також до суду надійшов рапорт слідчого ХРУП № 1 в Харківській області ОСОБА_6 , в якому слідчий зазначив, що ним повідомлено власника майна ОСОБА_5 про дату, час та місце розгляду клопотання про арешт майна.
01.02.2021 в ході проведення огляду місця події виявлено та вилучено посвідчення водія на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Fрештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно вимог п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. За змістом ч.3 ст.170 КПК України, у випадку, передбаченому п.1 ч.2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 2 ст. 98 КПК України, документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
Прокурором доведено, що вищевказане майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України.
Вилучене відповідно до протоколу огляду місця події від 01.02.2021 посвідчення водія, яке зазначено в клопотанні прокурором, підлягає арешту, оскільки не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.
Отже, на виконання вимог ч.1 ст.173 КПК України прокурор довів слідчому судді необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.170 КПК України.
Відповідно до ч.4 ст.173 КПК України, слідчий суддя при задоволенні клопотання про арешт майна, зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаться на інтересах інших осіб. Враховуючи вказану вимогу КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне заборонити власнику використання вказаного майна, до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.
На підставі викладеного вище, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав до арешту майна, враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а тому клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.
Враховуючи неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося, що відповідає положенням ч. 4 ст. 107 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 98, 107, 132, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-
Накласти арешт на водійське посвідчення НОМЕР_1 , видане на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вилучене під час огляду місця події 01.02.2021 у Кечіче Раафат, який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом заборони його використання, до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1