Дата документу 21.07.2020 Справа № 937/4521/20
ЗАПОРІЗЬКИЙ Апеляційний суд
Провадження № 11-сс/807/889/20 Головуючий у 1-й інстанції ОСОБА_1
Єдиний унікальний №937/4521/20Доповідач у 2-й інстанції ОСОБА_2
УХВАЛА
про повернення апеляційної скарги

21 липня 2020 року м. Запоріжжя

Суддя судової палати з розгляду кримінальних справ Запорізького апеляційного суду ОСОБА_2 , в ході розгляду матеріалів за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на ухвалу слідчого судді Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 25 червня 2020 року,

встановив:

ухвалою слідчого судді Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 25 червня 2020 року скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Мелітополі, щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань повернуто заявнику.

На зазначену ухвалу слідчого судді ОСОБА_3 була подана апеляційна скарга.

Перевіривши матеріали справи, суд апеляційної інстанції доходить висновку, що апеляційна скарга підлягає поверненню, з огляду на наступне.

Відповідно до вимог ч.2 ст.396 КПК України в апеляційній скарзі зазначаються: найменування суду апеляційної інстанції; прізвище, ім`я та по батькові (найменування), місце проживання (перебування) особи, яка подає апеляційну скаргу, а також номер засобу зв`язку, адреса електронної пошти, якщо такі є; судове рішення, яке оскаржується, і назва суду, який його ухвалив; вимоги особи, яка подає апеляційну скаргу, та їх обґрунтування із зазначенням того, у чому полягає незаконність чи необґрунтованість судового рішення; клопотання особи, яка подає апеляційну скаргу, про дослідження доказів; перелік матеріалів, які додаються.

Вказані вимоги КПК України ОСОБА_3 при поданні апеляційної скарги дотримано не було.

17 липня 2020 року на адресу апеляційного суду надійшла скарга ОСОБА_3 , яка взагалі не містить будь-яких вимог та їх обґрунтування із зазначенням того, у чому полягає незаконність чи необґрунтованість рішення слідчого судді, не зазначено судове рішення, яке оскаржується і назва суду, який його ухвалив, а лише прізвище судді. Також не зазначено, яке рішення необхідно прийняти апеляційному суду за наслідками розгляду його апеляційної скарги.

Таким чином, подана ОСОБА_3 апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді не відповідає вимогам ст.396 КПК України.

Разом з цим, під час апеляційного перегляду рішень слідчих суддів апеляційний суд не вправі ухвалювати рішення про залишення апеляційної скарги без руху та про її повернення, якщо особа не усунула недоліків, оскільки положення ст.398 КПК України, части 1, 2 та п.1 ч.3 ст.399 КПК України застосовуються до апеляційних скарг, поданих на судові рішення, передбачені частинами 1, 2 ст.392 КПК, а що стосується оскарження судових рішень, передбачених ч.3 ст.392 КПК України (ухвали слідчого судді), то застосування підлягають положення ст.422 КПК України.

Зазначені висновки викладені у постанові об`єднаної палати Верховного Суду від 18 листопада 2019 року (справа №686/24639/17, провадження №51-5496 кмо 18).

Крім того, відповідно до вимог п.3 ч.2 ст.395 КПК України апеляційна скарга може бути подана на ухвалу слідчого судді протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Відповідно до вимог ч.1 ст.376 КПК судове рішення проголошується негайно після виходу суду з нарадчої кімнати. При цьому, головуючий у судовому засіданні роз`яснює зміст рішення, порядок і строк його оскарження.

Тобто, за змістом ст.376 КПК дата оголошення судового рішення, в тому числі й ухвали слідчого судді, безпосередньо пов`язується з датою виходу суду з нарадчої кімнати і саме з цієї дати, яка зазначається у вступній частині ухвали, розпочинається перебіг строку на апеляційне оскарження.

Зважаючи на те, що постановлення ухвали слідчим суддею не пов`язане з вирішенням справи по суті, а рівень складності скарг, які передаються на розгляд слідчим суддям, зазвичай не є таким, що потребує значного часу для складання ухвали щодо їх вирішення, оголошення слідчим суддею в порядку ч.2 ст.376 КПК лише резолютивної частини ухвали має місце переважно у виняткових випадках та жодним чином не впливає на визначений процесуальним законом порядок обчислення строку апеляційного оскарження.

Зазначене узгоджується з висновками об`єднаної палати Верховного Суду, які викладені у постанові від 27 травня 2019 року (справа №461/1434/18, провадження №51-6470 кмо 18), відповідно до яких у випадку, коли слідчий суддя з посиланням на ч.2 ст.376 КПК України постановив ухвалу та оголосив її резолютивну частину, а повний текст ухвали оголосив в інший день, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з дня оголошення резолютивної частини ухвали.

Разом з цим, у випадку необізнаності у заінтересованих осіб з мотивами прийнятого слідчим суддею рішення, вказане за їх клопотанням може бути визнано поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження та підставою для його поновлення в порядку, передбаченому ч.1 ст.117 КПК України.

Згідно наданих судді-доповідачу матеріалів, ухвала слідчого судді від 25 червня 2020 року була проголошена без виклику ОСОБА_3 , у зв`язку з чим строк апеляційного оскарження для нього обчислюється з дня отримання ним копії судового рішення.

Зазначене узгоджується з висновками об`єднаної палати Верховного Суду, які викладені у постанові від 04 листопада 2019 року (справа №760/12179/16-к, провадження №51-9550 кмо 18), відповідно до яких якщо ухвала слідчого судді постановлена без виклику особи інтересів якої вона стосується та яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи має обчислюватись з дня отримання копії судового рішення, незалежно від наявності інших джерел інформування про прийняте рішення.

Статтею 398 КПК України визначено, що апеляційна скарга, яка надійшла до суду апеляційної інстанції, не пізніше наступного дня передається судді-доповідачу. Отримавши апеляційну скаргу на вирок чи ухвалу суду першої інстанції, суддя-доповідач протягом трьох днів перевіряє її на відповідність вимогам статті 396 цього Кодексу і за відсутності перешкод постановляє ухвалу про відкриття апеляційного провадження.

Апеляційна скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку апеляційного оскарження і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення, вказана норма передбачена п4. ч.3 ст.399 КПК України.

На етапі підготовки до апеляційного розгляду суддя-доповідач має у своєму розпорядження лише апеляційну скаргу подану скаржником і ймовірну копію оскаржуваного рішення (отриману з ЕРСР (за номером вказаним у супровідному листі), а отже (за умови, що саме це судове рішення оскаржується), може також встановити факт подання апеляційної скарги протягом визначеного законом строку або після його закінчення.

З цієї копії вбачається, що ухвала слідчим суддею була проголошена 25 червня 2020 року без виклику ОСОБА_3 , апеляційна скарга останнім була подана 15 липня 2020 року, про що свідчить штамп суду на апеляційній скарзі, тобто з пропуском строку на апеляційне оскарження (кінцевий строк 30.06.2020 року).

При цьому клопотання про поновлення вказаного строку апелянт не заявив, не вказав коли саме отримав копію ухвали слідчого судді. Обставин, які б вказували на поважність пропуску строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді, ОСОБА_3 також не наведено.

Якщо апеляційна скарга подана після закінчення строку на апеляційне оскарження і особа, яка її подала не порушує питання про поновлення цього строку, а також не вказує причини пропуску, суддя-доповідач позбавлений можливості оцінити ці обставини і прийняти рішення про поновлення строку, оскільки суд не наділений правом самостійно збирати докази щодо поважності такого пропуску.

Відповідно до пункту 4 частини 3 статті 399 КПК України апеляційна скарга повертається, якщо подана після закінчення строку апеляційного оскарження і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку.

За таких обставин, апеляційна скарга підлягає поверненню ОСОБА_3 у зв`язку з пропуском строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді і відсутності клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, що не позбавляє останнього права повторно звернутися з апеляційною скаргою та з клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Керуючись ст.399 КПК України, суддя

ухвалиВ:

повернути ОСОБА_3 апеляційну скаргу, подану на ухвалу слідчого судді Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 25 червня 2020 року, якою скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Мелітополі, щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань повернуто заявнику, у зв`язку з пропуском строку на апеляційне оскарження наведеного судового рішення і відсутності клопотання про поновлення цього строку.

Копію ухвали разом з апеляційною скаргою надіслати ОСОБА_3 .

Ухвала Запорізького апеляційного суду набирає законної сили з моменту її проголошення, проте може бути оскаржена учасниками судового провадження протягом трьох місяців з дня її проголошення, шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Суддя Запорізького
апеляційного суду ОСОБА_2