Березівський районний суд Одеської області
05.01.2021
Справа № 494/1319/20
Провадження № 1-кп/494/201/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

5 січня 2021 року Березівський районний суд Одеської області у складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

з участю прокурора ОСОБА_3 ,

адвоката ОСОБА_4 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду м.Березівка Одеської області в режимі відеоконференцзв`язку із Одеською установою виконання покарань (№21) кримінальне провадження за звинуваченням ОСОБА_5 за ч.2 ст.121 КК України,

ВСТАНОВИВ:

В провадження Березівського районного суду Одеської області 24 грудня 2020 року від Комінтернівської місцевої прокуратури Одеської області надійшов для розгляду обвинувальний акт та додані до нього документи за звинуваченням Односума у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України.

В порядку ст.314 КПК України судом призначено підготовче судове засідання.

У підготовче судове засідання потерпілий ОСОБА_6 , який належним чином повідомлений про дату, час і місце підготовчого судового засідання, не з`явився.

Згідно ухвали слідчого судді Березівського районного суду Одеської області від 3 грудня 2020 року запобіжний захід відносно вказаного обвинуваченого продовжено у вигляді тримання під вартою по 6 січня 2021 року включно.

Заслухавши думку прокурора про необхідність призначення кримінального провадження до судового розгляду та застосування Односуму тримання під вартою, обвинуваченого, який винним себе не визнає у скоєному та просить застосувати йому домашній арешт, а справу не призначати до судового розгляду, і адвоката, який також висловив свою думку щодо застосування підзахисному домашнього арешту, однак, при цьому, не заперечує проти призначення справи до розгляду, та дослідивши матеріали кримінального провадження, суд дійшов висновку, що справу слід призначити до судового розгляду та з урахуванням тяжкості вчиненого кримінального правопорушення й особи обвинуваченого, вважає обрати відносно останнього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у Одеській установі виконання покарань (№21), оскільки саме цей запобіжний захід забезпечить належну процесуальну поведінку його і виконання всіх необхідних процесуальних дій у кримінальному провадженні з таких підстав.

Згідно з наданим до суду обвинувальними актами, складеними слідчими відповідно до вимог КПК України, прокурором дотримані вимоги територіальної підсудності та підстав для прийняття рішень, визначених п.п.2-4 ч.3 ст.314 КПК України, немає.

Порушення вимог КПК України, які б унеможливлювали призначення провадження до судового розгляду, відсутні, відтак, суд дійшов висновку про необхідність призначення кримінального провадження за обвинуваченням Односума до розгляду у відкритому судовому засіданні.

Частиною 3 ст.315 КПК України передбачено, що під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

При цьому, положення третього речення ч.3 ст.315 КПК України щодо автоматичного продовження строку тримання під вартою чи домашнього арешту без наявності відповідних клопотань учасників кримінального провадження рішенням Конституційного суду України №1-р/2017 від 23 литопада 2017 року визнано неконституційним. Конституційний Суд України виходить з того, що зміна процесуального статусу особи з підозрюваного на обвинуваченого (підсудного) та початок стадії судового провадження у суді першої інстанції виключають автоматичне продовження застосування запобіжних заходів, обраних слідчим суддею до такої особи на стадії досудового розслідування як до підозрюваного. У вказаному рішенні зазначено, що такий запобіжний захід як тримання під вартою, який обмежує гарантоване частиною першою статті 29 Конституції України право людини на свободу та особисту недоторканність, може бути застосований судом на новій процесуальній стадії - стадії судового провадження у суді першої інстанції, зокрема, під час підготовчого судового засідання, за наявності клопотання прокурора.

З урахуванням наведеного, суд відмічає, що продовження строків тримання під вартою, згідно норм діючого кримінального процесуального законодавства, передбачено слідчим суддею під час досудового розслідування (ст.ст.197,199 КПК України) та судом під час саме судового розгляду (ст.331 КПК України). Таким чином, на стадії підготовчого судового засідання суд має право розглянути клопотання учасників судового провадження про обрання, зміну чи скасування заходів забезпечення кримінального провадження.

Суд вважає, що прокурором доведено існування ризиків, визначених ст.177 КПК України, оскільки обвинувачений не має постійного джерела доходу, не одружений, ніде не працює, що свідчить про відсутність стійких соціальних зав`язків.
Крім того, суд також приймає до уваги, що Односум обвинувачується у скоєнні тяжкого злочину проти життя та здоров`я особи.
Перевіряючи наявність законних підстав вважати, що застосування більш м`яких запобіжних заходів ніж тримання під вартою буде достатнім для запобігання встановленим ризикам кримінального провадження, судом у відповідності до ст.178 КПК України оцінено в сукупності фактори, пов`язані з характером особи обвинуваченого, моральністю, місцем його проживання, родом занять, майновим станом, особистими та соціальними обставинами його життя й зв`язками з суспільством.

Вказані обставини, за переконанням суду, мають бути оцінені як такі, що жодним чином не будуть стримуючими факторами для вживання обвинуваченим перешкод запобігання відправлення правосуддя в спосіб неявки в судові засідання та для запобігання встановленим ризикам кримінального провадження. У зв`язку з чим, жодний інший вид запобіжного заходу ніж тримання під вартою не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку Односуму у кримінальному провадженні.

У пункті 103 рішення ЄСПЛ від 17 квітня 2014 року у справі "Анатолій Руденко проти України" (заява №50264/08) зазначено, що тримання особи під вартою є таким серйозним заходом, що він є виправданим лише тоді, коли інші, менш суворі заходи, було розглянуто і визнано недостатніми для гарантування інтересів особи або суспільства, що можуть вимагати того тримання відповідної особи під вартою.
З огляду на наведене, суд вважає, що є наявність достатніх підстав вважати, що існує необхідність у обранні обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою,тому застосування альтернативних запобіжних заходів відносно нього є недоцільним.

Підстав для зміни запобіжного заходу, обраного слідчим суддею у вигляді тримання під вартою Односуму, на домашній арешт або скасування вказаного заходу забезпечення кримінального провадження немає.

За змістом ст.197 КПК України строк дії ухвали суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів. Строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання.
Керуючись ст.ст.177,178,197,315,376 КПК України,

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Комінтернівської місцевої прокуратури Одеської області ОСОБА_3 про необхідність призначення кримінального провадження до судового розгляду та застосування обвинуваченому за ч.1 ст.121 КК України ОСОБА_5 тримання під вартою задовольнити повністю.

Призначити судовий розгляд по кримінальному провадженню за звинуваченням ОСОБА_5 за ч.2 ст.121 КК України у відкритому судовому засіданні на 14 січня 2021 року о 10 годині в приміщенні Березівського районного суду Одеської області за участю прокурора, обвинуваченого, потерпілого та свідків.

Обрати ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у Одеській установі виконання покарань (№21) з 00 годин 6 січня 2021 року по 25 лютого 2021 року включно.

Копії ухвал надати учасникам судового провадження негайно та направити до Березівського відділення поліції Лиманського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Одеській області і Одеській установі виконання покарань (№21).

Ухвала в частині обрання відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду через Березівський районний суд Одеської області протягом семи днів з дня її оголошення.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано, у разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не буде скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення Одеським апеляційним судом.

Суддя: