н/п 1-кс/953/5883/20
"24" липня 2020 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
23 липня 2020 р. до Київського районного суду м. Харкова надійшло вказане клопотання прокурора відділу прокуратури Харківської області ОСОБА_3 , в якому він просить накласти арешт на майно, вилучене 23.07.2020 під час обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на:
- системний блок чорного кольору, без назви, з кабелем живлення;
- ноутбук ТМ «Lenovo B 590» C/N: WB15237433, з кабелем живлення,
що знаходились у володінні ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований та фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_1 .
В ході проведення оперативно-розшукових заходів було встановлено, що ip-адреса: НОМЕР_1 зареєстрована за абонентом ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 . Крім того, було встановлено, що ОСОБА_6 мешкає разом з сином ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (змінив прізвище в 2016 році), який ймовірно і здійснює розповсюдження протиправного контенту, що містить ознаки дитячої порнографії.
23.07.2020 на підставі ухвали Київського районного суду м. Харкова за адресою: АДРЕСА_1 , було проведено обшук, в ході якого було виявлено та вилучено:
- системний блок чорного кольору, без назви, з кабелем живлення;
- ноутбук ТМ «Lenovo B 590» C/N: WB15237433, з кабелем живлення.
Як зазначено прокурором, орган досудового розслідування має підстави вважати, що вилучене майно, відповідає вимогам ст. 170 Кримінального процесуального кодексу України з наведених нижче підстав.
Вилучене майно містить в собі інформацію про злочинну діяльність ОСОБА_4 .
Вилучення вказаних предметів було метою проведення обшуку згідно ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова, у зв`язку з чим із відшуканням вказаних речей досягнуто мету проведення обшуку та вони повинні бути використані під час досудового розслідування, так як є доказами вчинення злочину.
Вилучені під час обшуку предмети визнані речовими доказами у кримінальному провадженні.
На цей час, як зазначено прокурором, є підстави вважати, що вилучене майно, а саме: системний блок чорного кольору, без назви, з кабелем живлення, ноутбук ТМ «Lenovo B 590» C/N: WB15237433, з кабелем живлення - належать ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований та фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_1 .
З метою недопущення знищення вилучених речей або їх пошкодження, збереження речових доказів, фактичного позбавлення підозрюваного можливості володіти, користуватися та розпоряджатися майном, а також з метою забезпечення можливої конфіскації майна підозрюваного, сторона обвинувачення просить накласти арешт на вилучене під час проведного за місцем фактичного мешкання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , майно.
У судове засідання прокурор ОСОБА_3 не з`явився, але надав суду заяву про розгляд поданого ним клопотання без його участі у зв`язку зі службовою зайнятістю, повністю його підтримуючи. Неприбуття прокурора у судове засідання відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання.
ОСОБА_4 , власник майна, надав суду заяву про розгляд поданого прокурором клопотання про арешт вилученого у нього в ході обшуку майна за його відсутності, заперечуючи проти його задоволення.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 цього Кодексу, а саме: запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Згідно з ч. 5 ст. 171 КПК України у разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
Відповідно до п 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів та згідно з ч. 3 даної статті накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, якою визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав до задоволення клопотання, оскільки прокурор довів наявність вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 301 КК України, а тому з метою забезпечення збереження доказової інформації на тимчасово вилученому в ході проведеного 23.07.2020 р. обшуку за місцем фактичного мешкання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , зазначеному в клопотанні майні, належному останньому, яке може містити відомості про факти чи обставини, що встановлюються під час кримінального провадження, тобто відповідає критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України, та яке може бути речовими доказами, - на це майно слід накласти арешт.
Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
На підставі викладеного, керуючись ст. 98, 107, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя
Накласти арешт на майно, вилучене 23.07.2020 р. під час обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на:
- системний блок чорного кольору, без назви, з кабелем живлення;
- ноутбук ТМ «Lenovo B 590» C/N: WB15237433, з кабелем живлення, -
що знаходилось у володінні ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований та фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_1 .
Місцем зберігання арештованого майна згідно з Порядком зберігання та передачі речових доказів стороною обвинувачення, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 № 1104 визначити камеру зберігання речових доказів СУ ГУНП в Харківській області за адресою: м. Харків, вул. Весніна, 14, 2-й під`їзд.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Слідчий суддя - ОСОБА_1