У Х В А Л А
Іменем України
17 липня 2020 року м. Київ
Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

За участю прокурора ОСОБА_2 ,

підозрюваної ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4 ,

при секретарі ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт, в межах кримінального провадження № 0000605 від 07.06.2019 року,-
В С Т А Н О В И В:
У провадженні слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва перебуває вищевказане клопотання.

В своєму клопотанні адвокат ОСОБА_4 просить слідчого суддю змінити підозрюваній ОСОБА_3 запобіжний захід з тримання під вартою на домашній арешт, мотивуючи це неефективністю здійснення досудового розслідування, та відсутністю ризиків визначених ст. 177 КПК України. Також адвокат ОСОБА_4 звертає увагу слідчого судді на особу підозрюваної та її позитивну характеристику.

В судовому засіданні захисник клопотання підтримав та просив змінити запобіжний захід на домашній арешт.

Підозрювана підтримала думку свого захисника.

Прокурор заперечив проти задоволення клопотання.

Вислухавши доводи прокурора, заявника та підозрюваної, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 201 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

При дослідженні матеріалів клопотання встановлено, що 11.06.2020 слідчим суддею Шевченківського районного суду м. Києва постановлено ухвалу, відповідно до якої відносно підозрюваної ОСОБА_3 було продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, з визначенням застави у вигляді 300 (трьохсот) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 630 600 (шістсот тридцять тисяч шістсот) гривень.

Заявник у своєму клопотанні зазначає, що протягом трьох місяців з підозрюваною не проводиться жодних слідчих дій.

В той же час в судовому засіданні не встановлено, що досудове розслідування здійснюється з будь-якими порушенням вимог КПК України.

Крім того не участь підозрюваної у слідчих діях не ставить під сумнів обґрунтованість утримання такої особи в умовах позбавлення волі.

Також слідчий суддя вважає доведеною причетність ОСОБА_3 до вчинення інкримінованого їй кримінального правопорушення.

Так, відповідно до п. 175 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04) термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

При цьому, як зазначено в рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Феррарі-Браво проти Італії» (Ferrari-Bravo v Italy) (ріш.), 9627/81, 14 березня 1984 року, DR 37, не можна ставити питання про те, що арешт є виправданим лише тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, оскільки це є завданням органів досудового розслідування (попереднього слідства).

Так, на переконання слідчого судді на день розгляду клопотання адвоката ОСОБА_4 , про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт, ОСОБА_3 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 та ч. 3 ст. 313 КК України.

Слід зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не має процесуальних повноважень вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення.

Також заявник вказує, що відсутні ризики передбачені ст. 177 КПК України.

Слідчий суддя не погоджується з такою позицією адвоката ОСОБА_4 , оскільки як було встановлено ухвалою слідчого судді від 23.04.2020 року, по справі № 761/11684/20, та підтверджено ухвалою слідчого судді від 11.06.2020 року по справі № 761/16693/20, якими підозрюваній ОСОБА_3 було застосовано та продовжено запобіжний захід, у межах кримінального провадження № 0000605 від 07.06.2019 року, стосовно підозрюваної ОСОБА_3 наявні ризики: переховування від органу досудового розслідування та суду; ризик знищити, сховати речі які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; ризик незаконного впливу на свідків.
На переконання слідчого судді вказані ризики належним чином обґрунтовані та продовжують діяти на даний час.
Так, ризик переховування від органу досудового розслідування та суду підтверджується тією обставиною, що ОСОБА_3 у випадку доведеності її вини у вчинені інкримінованих їй кримінальних правопорушень, загрожує покарання у виді позбавлення волі строком до 12 років з конфіскацією майна. Так, Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» зазначив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторно вчинення злочинів».
Ризик знищити, сховати документи, речі які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення обґрунтовується тим, що на даний час у рамках досудового розслідування зазначеного кримінального провадження не встановлено усі обставини, що мають значення для досудового розслідування, не встановлені всі причетні особи до вчинення кримінального правопорушення. Крім того, перебуваючи на волі, підозрювана може спілкуватися з невстановленими зазначеними вище особами з приводу планів укриття злочинної діяльності, знищення, приховання та спотворення речових доказів, що негативно вплине на подальше здійснення досудового розслідування та притягнення винних до кримінальної відповідальності.
Ризик незаконного впливу на свідків обґрунтовується тим, що з метою зміни останніми своїх показань підозрювана шляхом залякування, підкупу чи будь-яким іншим способом може вчиняти вплив на таких осіб.
Крім цього слідчим суддею під час вирішення клопотання про обрання запобіжного заходу враховувався стан сім`ї підозрюваної.
Враховуючи вищевикладене у слідчого судді відсутні підстави для зміни запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на домашній арешт, а відтак в задоволенні клопотання необхідно відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 131, 132, 176-178, 183, 184, 194, 200, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя
У Х В А Л И В :
В задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт, в межах кримінального провадження № 0000605 від 07.06.2019 року відмовити.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником, протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_1