НОВОМИКОЛАЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА
Іменем України
21 грудня 2020 року Справа № 322/1193/20 (Провадження № 1-кс/322/336/20)

Слідчий суддя Новомиколаївського районного суду Запорізької області ОСОБА_1 , секретар ОСОБА_2 , за участю скаржниці ОСОБА_3 , представника Новомиколаївського відділення поліції Пологівського відділу поліції ГУНП у Запорізькій області ОСОБА_4 , розглянувши скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність працівників Новомиколаївського відділення поліції Пологівського відділу поліції ГУНП у Запорізькій області, яка полягає в невнесенні відомостей про злочин до Єдиного реєстру досудових розслідувань (за заявою від 03.12.2020 зареєстроване в ЄО за №2391),

встановив:
ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді із вказаною скаргою, зі змісту якої випливало, що вона 15.12.2020 в приміщенні Сторчівського ВПЗ Новомиколаївського району Запорізької області отримала лист від Новомиколаївського ВП Пологівського ВП ГУНП в Запорізькій області, від 04.12.2020 за №7349/72/01-2020 на її заяву від 03.12.2020. У заяві вона просила притягнути до відповідальності голову Сторчівської сільської ради ОСОБА_5 за ст.ст.28, 358, 364 КК України. Разом з тим відомості в ЄРДР внесені не були.

Дослідивши скаргу і додані до неї документи; матеріали перевірки за заявою ОСОБА_3 , заслухавши скаржницю, яка підтримала свою скаргу просила її задовольнити; представника Новомиколаївського ВП, який, в свою чергу, заперечував проти доводів та вимог скарги, просив відмовити у її задоволенні; слідчий суддя доходить наступних висновків.

Зі змісту наданих в судовому засіданні пояснень ОСОБА_3 випливає, що між нею і її чоловіком з одного боку, і з сусідкою ОСОБА_6 - з іншого, існує довготривалий конфлікт з приводу земельної ділянки (городу). Її родина, частина мешканців села, колишня власник будинку, в котрому зараз мешкає скаржниця і її чоловік вважають, що вказаний город належить родині Корявців, однак ОСОБА_6 всіляко заважає їм користуватися цією земельною ділянкою. Також ОСОБА_3 зазначила, що вона і чоловік зверталися до голови Сторчівської сільської ради ОСОБА_5 з цього приводу, однак це питання не було вирішене. Вважає, що ОСОБА_6 отримала документи на землю з порушенням закону. Відповіді ж надані ОСОБА_5 на її переконання є підробленими тому що ОСОБА_6 і надалі користується цією ділянкою, більш того планує переоформити на свого онука.

Представник Новомиколаївського ВП в судовому засіданні пояснив, що йому не відомо чому відомості за заявою ОСОБА_3 в ЄО були внесені за такою фабулою, однак за заявою проводилася перевірка під час якої було опитано чоловіка заявниці ОСОБА_7 , голову Сторчівської сільської ради ОСОБА_5 , і сусідку заявниці ОСОБА_6 . Також було оглянуто земельну ділянку з приводу якої стаються конфлікти. Під час перевірки не було встановлено фактів, які б могли вказувати на підробку документів головою Сторчівської сільської ради ОСОБА_5 чи то зловживання ним службовим становищем.

Скаржницею було заявлено клопотання про виклик у якості свідка депутата Новомиколаївської селищної ради ОСОБА_8 .

В задоволенні клопотання було відмовлено, оскільки ОСОБА_3 клопотання не було обґрунтовано ані письмово, ані під час судового розгляду скарги.

Слідчим суддею встановлено, що 27.11.2020 ОСОБА_3 звернулася з заявою до голови Сторчівської сільської ради ОСОБА_5 у якій прохала вирішити земельне питання згідно закону України. ОСОБА_9 вважала, що її права порушуються ОСОБА_6 і головою Сторчівської сільської ради ОСОБА_5 . Вказувала що сусідка землю навпроти їх паркану передає у спадок своєму онуку ОСОБА_10 .

На вказану заяву ОСОБА_3 отримала відповідь Сторчівської сільської ради за №02.2-19/203, яка була датована 01.02.2020 про те, що вирішити питання про право на власність на земельну ділянку проти їх садиби на їх користь неможливо, тому, що згідно з Державним актом, ця земельна ділянка належить ОСОБА_6 . Пропонувалося звернутися з цим питанням до суду.

Цій заяві і відповіді передували заяви і звернення ОСОБА_3 і ОСОБА_7 подані у 2018 році з аналогічного питання, з приводу чого були прийняті рішення Сторчівської сільської ради №11 від 26.06.2018, №1 від 27.11.2018, і надавалися відповіді №153 від 04.05.2018 і №02.1-21/327 від 18.10.2018.

Дійсно під час дослідження письмових доказів встановлено, що остання відповідь Сторчівської сільської ради адресована ОСОБА_3 датована 01.02.2020. Разом з тим скаржниця зазначила, що цю відповідь вона отримала саме після того, як звернулася із заявою від 27.11.2020. Отже слідчий суддя вважає, що у вказаному випадку була допущена описка в даті відповіді Сторчівської сільської ради під №02.2-19/203, а саме помилково зазначено 01.02.2020 замість правильного 01.12.2020.

З пояснень і доводів ОСОБА_3 випливає, що в її розумінні підробка документу полягає не в неправильному зазначенні дати наданої відповіді, а в її змісті (так саме як і попередніх). Скаржниця вважає, що відповіді і рішення Сторчівської сільської ради є незаконними і ототожнює це поняття з поняттями підроблення документів, і вбачає у цьому зловживання службовим становищем головою Сторчівської сільської ради, оскільки земельне питання досі не вирішено на її користь.

Порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування визначений главою 26 КПК України.

Так, ч.1 ст.303 КПК України закріплений вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування. Зокрема, у відповідності до п.1 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена така бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

У відповідності до ч.1 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення … зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

За змістом цієї норми бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, означає їх невнесення впродовж 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Разом з тим, ст.25 КПК України проголошено засаду публічності. Прокурор, слідчий зобов`язані в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила. З вказаною нормою кореспондується вимога п.4 ч.5 ст.214 КПК України, у відповідності до якої до Єдиного реєстру досудових розслідувань вноситься, зокрема, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

За таких обставин, бездіяльність в сенсі кримінального процесуального кодексу України може мати місце лише у разі: - надходження заяви про вчинення кримінального правопорушення до суб`єкта, який наділений відповідними повноваженнями вносити дані до ЄРДР; - наявність в заяві інформації, яка свідчить про ознаки кримінального правопорушення; - невнесення відомостей за заявою, яка надійшла уповноваженому суб`єкту і містить ознаки кримінального правопорушення, протягом 24 годин.

Аналогічний порядок унесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення викладений у Положенні «про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення», який затверджений Наказом Генерального прокурора 30 червня 2020 року №298.

Відповідно до ч.1 ст.2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом.

Аналізуючи викладені положення закону, слідчий суддя доходить висновку, що реєстрації в Єдиний реєстр досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять достатні відомості про вчинення кримінального правопорушення. Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Слідчий суддя вважає, що заява ОСОБА_3 не містить об`єктивних ознак жодного злочину і однієї із форм співучасті, того переліку статей КК України, які зазначені у ній.

Фактично ОСОБА_3 не погоджується з тим, що земельне питання, яке на її переконання має бути вирішено Сторчіською сільською радою на користь родини ОСОБА_11 , наразі не вирішено.

Відтак доводи скаржниці щодо вчинення можливих кримінальних правопорушень ґрунтуються на її припущеннях і суб`єктивній оцінці, яка випливає з переконання останньої, що відповіді і рішення Сторчівської сільської ради, зокрема її голови, є незаконними, що ототожнюється ОСОБА_3 з поняттями підроблення документів і зловживання службовим становищем.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є наявність об`єктивних даних, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину, фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Не оцінюючи обґрунтованість заяви ОСОБА_3 на предмет наявності ознак складу злочинів, слідчий суддя вважає, що в ньому відсутні відомості, які свідчать або можуть свідчити про вчинення згаданих кримінальних правопорушень.

Додатково слідчий суддя звертає увагу, що ОСОБА_3 у скарзі на бездіяльність при висвітленні елементів складу злочину (об`єкта, суб`єкта, об`єктивної і суб`єктивної сторони) і вказівки про потерпілого, фактично змішує в один злочин елементи складу різних злочинів.

Відповідно до ст.307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: скасування рішення слідчого чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.

Отже, наведені у скарзі обставини не можна визнати обґрунтованими і такими, що дають підстави для внесення заяви ОСОБА_3 від 03.12.2020 до ЄРДР.

Доводи скаржниці ОСОБА_3 про необхідність визнання її потерпілою, з огляду на відсутність підстав для внесення відомостей за її заявою до ЄРДР, не можуть бути задоволені. До того ж ці вимоги взагалі не можуть бути предметом оскарження відповідно до положень ст.303 КПК України (п.5 ч.1 ст.303 КПК передбачена можливість оскарження рішення про відмову визнання потерпілим).

Керуючись ст.ст.214, 303, 305, 306, 309, 372 КПК України, слідчий суддя

ухвалив:
у задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність працівників Новомиколаївського відділення поліції Пологівського відділу поліції ГУНП в Запорізькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - відмовити повністю.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Запорізького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1