У Х В А Л А
іменем України

Справа № 210/5785/20
Провадження № 1-кс/210/2057/20

"16" жовтня 2020 р. Дзержинський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3

слідчого ОСОБА_4

адвоката ОСОБА_5

підозрюваного ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кривому Розі клопотання старшого слідчого СВ Криворізького РВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_4 в рамках кримінального провадження №0000474 від 14.10.2020 року щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Кривого Рогу, Дніпропетровської області, громадянин України, з професійно технічною освітою, не працюючого, не одруженого, який на утриманні дітей та інших осіб не має, зареєстрованого та проживаючого, за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.187 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

До Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області звернувся старший слідчий СВ Криворізького РВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області майор поліції ОСОБА_4 з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 .

Як вбачається з матеріалів клопотання, слідчий посилався на те, що ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за попередньою змовою із ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , 14.10.2020 року приблизно об 01 год 00 хв., вступили в злочинну змову щодо вчинення нападу, з метою заволодіння чужим майном, поєднаного із застосування насильства, небезпечного для життя чи здоров`я особи, яка зазнала нападу, (розбій), поєднаний з проникненням у житло у період часу з 01 год 15хв. до 01 год 30 хв., ОСОБА_6 за попередньою змовою із ОСОБА_7 з прямим умислом на вчинення нападу, з метою заволодіння чужим майном, поєднаного із застосування насильства, небезпечного для життя чи здоров`я особи, яка зазнала нападу, (розбій), поєднаний з проникненням у житло усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, з корисливих мотивів, з метою особистого збагачення, прибули до домоволодіння АДРЕСА_2 за місцем мешкання потерпілого ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел ОСОБА_6 разом із ОСОБА_7 , через відчинені потерпілим двері, проникли до приміщення вищевказаного будинку. Перебуваючи у приміщенні вище вказаного будинку ОСОБА_6 разом із ОСОБА_7 , з метою подолання опору зі сторони потерпілого ОСОБА_8 , із застосуванням насильства небезпечного для життя та здоров`я особи, яка виразилось в нанесенні ударів руками та ногами по різним частинам тулуба потерпілого, спричинивши потерпілому ОСОБА_8 тілесні ушкодження у вигляді ушибу м`яких тканин голови, обличчя, закритого перелому 8 ребра зліва, розриву правої легені, гемо пневмоторакс справа, почали вимагати грошові кошти та документ на будинок.
Після чого, ОСОБА_6 разом із ОСОБА_7 , продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел спрямований на заволодіння чужим майном, виявив та незаконно заволодів майном потерпілого ОСОБА_8 , а саме телевізором марки «LG» та тв тюнером Т2., які знаходились в кімнаті, розташованої в приміщенні будинку АДРЕСА_2 .

Після чого, ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , утримуючи при собі все вищевказане майно вийшли з приміщення будинку, залишили місце вчинення кримінального правопорушення обернувши вказане майно на свою користь та розпорядились ним на свій розсуд, спричинивши потерпілому ОСОБА_8 матеріальну шкоду на загальну суму 1000 гривень.

Дії ОСОБА_6 кваліфіковано за ч. 3 ст. 187 КК України, за ознаками умисного тяжкого тілесного ушкодження, що спричинило смерть потерпілого.

Так, 16.10.2020 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України, за ознаками нападу, з метою заволодіння чужим майном, поєднаного із насильством, небезпечного для життя чи здоров`я особи, яка зазнала нападу, (розбій), за попередньою змовою групою осіб, поєднаного з проникненням у житло.

Вина ОСОБА_6 підтверджується матеріалами кримінального провадження, а саме:

-протоколом огляду місця події від 14.10.2020 року;

-протокол огляду та вилучення від 14.10.2020 року;

-речовим доказом телевізором марки «LG».;

-протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8

-протоколом додаткового допиту потерпілого ОСОБА_8

-протоколом допиту свідка ОСОБА_9

-протоколом допиту свідка ОСОБА_10

-протоколом допиту свідка ОСОБА_11

-протоколом допиту свідка ОСОБА_12 .

При вирішенні питання про необхідність обрання підозрюваному ОСОБА_6 запобіжного заходу відповідно до ст. 178 КПК України враховано наступні обставини: вагомість наявних доказів вчинення підозрюваним злочину; тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 у разі визнання його винним у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; відсутність у підозрюваного ОСОБА_6 постійного місця роботи та інших законних джерел доходу; майновий стан підозрюваного, зокрема ОСОБА_6 будь-яких законних джерел доходу, в тому числі для задоволення природних потреб у їжі, одязі та житлі, не має.

Крім того, ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні умисного особливо тяжкого злочину за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 12 років

Слідчий в клопотанні зазначає, що є достатні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_6 причетний до вчинення кримінального правопорушення, за ознаками умисного тяжкого тілесного ушкодження,

Стороною обвинувачення дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наявні на даний час докази у кримінальному провадження свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного ОСОБА_6 із вчиненням кримінального правопорушення, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження визначених ст. 2 КПК України.

Крім того, в даному кримінальному провадженні метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігти спробам: незаконно впливати на свідків у цьому ж провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки в матеріалах справи наявні обґрунтовані ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені п.1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Тому, виходячи з принципу презумпції невинуватості особи, приймаючи до уваги наявність існування обґрунтованих ризиків, передбачених ст.177 КПК України, зважуючи всі факти «за» і «проти» існування реального суспільного інтересу та публічний інтерес щодо обставин кримінальних правопорушень, зокрема, тому застосування саме виключного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 є обґрунтованим, а запобігти встановленим ризикам, шляхом застосуванням більш м`яких запобіжних заходів ніж тримання під вартою неможливо.

Також, слідчий зазначив, що у зв`язку з тим, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні, із застосуванням насильства, особливо тяжкого злочину проти життя та здоров`я особи, з метою запобігання вищезазначеним ризикам, розмір застави в даному випадку визначати не доцільно.

У судовому засіданні слідчий, прокурор, кожен окремо, підтримали заявлене клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , та вважають, що матеріалами кримінального провадження підтверджується наявність обґрунтованої підозри у скоєні вищеназваного кримінального правопорушення цією особою.

Адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні, проти задоволення клопотання заперечував, вважає, що правові підстави для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відсутні та просить не обирати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, просить обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Підозрюваний ОСОБА_6 проти обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечував, просить обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Слідчий суддя, вислухавши думку учасників процесу, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, дійшов до наступного висновку.

Встановлено, що в провадженні СВ Криворізького РВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області перебуває кримінальне провадження № 0000474 від 14.10.2020 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України.

Так, в рамках вказаного кримінального провадження ОСОБА_6 підозрюється в скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України.

Подане клопотання відповідає вимогам ст. 184 КПК України.

16 жовтня 2020 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України, за ознаками нападу, з метою заволодіння чужим майном, поєднаного із застосування насильства, небезпечного для життя чи здоров`я особи, яка зазнала нападу, (розбій), за попередньою змовою групою осіб, поєднаного з проникненням у житло.

Про обґрунтованість підозри, пред`явленої ОСОБА_6 та причетність підозрюваного до вчиненого, свідчать зазначені вище долучені до клопотання матеріали кримінального провадження у їх сукупності, а саме:

-протоколом огляду місця події від 14.10.2020 року;

-протокол огляду та вилучення від 14.10.2020 року;

-речовим доказом телевізором марки «LG».;

-протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8

-протоколом додаткового допиту потерпілого ОСОБА_8

-протоколом допиту свідка ОСОБА_9

-протоколом допиту свідка ОСОБА_10

-протоколом допиту свідка ОСОБА_11

-протоколом допиту свідка ОСОБА_12

- Іншими матеріалами кримінального провадження.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

При цьому обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини. Так, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства»

№ 14310/88 від 23.10.1994 року суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Так, у рішенні ЄСПЛ «Летельє проти Франції» вказано, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.

Пунктом 79 рішення ЄСПЛ у справі «Харченко проти України» від 10 лютого 2011 року визначено, що продовження тримання під вартою може бути виправдано тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості.

Крім того, Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» зазначив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторно вчинення злочинів».

Враховуючи наведене, слідчий суддя, не вирішуючи наперед питання про винуватість підозрюваного у вчиненні інкримінованого йому злочину, правильність кваліфікації його дій, допустимість доказів щодо встановлення винуватості підозрюваного, вважає, що зміст клопотання та долучених до нього документів можуть свідчити про існування фактів і інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, отже про існування обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 злочину, передбаченого ч.3 ст.187 КК України. При цьому висновок органу досудового розслідування з приводу причетності ОСОБА_6 до вчинення зазначеного кримінального правопорушення не є очевидно необґрунтованим.

При аналізі питання наявності зазначених слідчим ризиків, слідчий суддя прийшов до висновку про їх наявність з огляду на фактичні обставини кримінального провадження та особу ОСОБА_6 , який підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, санкція за який передбачає покарання у виді позбавлення волі від 7 до 12 років з конфіскацією майна.

Наведені обставини дають підстави вважати про існування таких ризиків, як переховуватись від органу досудового розслідування або суду; незаконно впливати на потерпілого, інших підозрюваних у зазначеному кримінальному провадженні, з метою зміни ними свідчень на свою користь; може продовжити вчинювати аналогічні кримінальні правопорушення.

Зазначені ризики є суттєвими, і, як засвідчили обставини, якими обґрунтовується клопотання, їм неможливо запобігти в умовах застосування до ОСОБА_6 будь-якого іншого запобіжного заходу, крім тримання під вартою, оскільки інші запобіжні заходи, не пов`язані з виключними запобіжниками у комунікації та переміщеннях підозрюваного, не можуть їм запобігти.

Даних, які могли б свідчити протилежне, слідчому судді не надано.

У зв`язку із зазначеним, слідчий суддя приходить до висновку, що матеріали клопотання містять достатньо обґрунтувань необхідності застосування до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

При цьому, слідчий суддя вважає обґрунтованою і доведеною ту обставину, що застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою не забезпечить попередження вищезазначених ризиків.

При застосуванні запобіжного заходу судом враховано також вік підозрюваного, його стан здоров`я, місце проживання, дані про соціальні зв`язки та спосіб життя.

Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя враховує тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 , дані про його особу, конкретні обставини справи, мету застосування даного запобіжного заходу, приймаючи до уваги, те, що прокурором в судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, приходить до висновку, що докази та обставини, на які посилається слідчий у клопотанні, дають достатні підстави слідчому судді вважати, що застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, належним чином забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного, суд враховує вимоги ст.5 п.п.3, 4 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому особа підозрюється, не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Відповідно до ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Враховуючи те, що в діях підозрюваного ОСОБА_6 вбачаються ознаки складу злочину, передбаченого ст.187 ч.3 КК України, який є особливо тяжким злочином, поєднаного із застосування насильства, небезпечного для життя або здоров`я особи, яка зазнала нападу, слідчим доведено вагомі докази обставин, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, достатні підстави вважати, що у діях та поведінці підозрюваного існує ризик вчинити інше кримінальне правопорушення, переховуватися від слідства, а в подальшому і від суду, та з метою запобіганням цим спробам, а також для забезпечення виконання процесуальних рішень, відносно останнього, слідчий суддя вважає, що підозрюваному ОСОБА_6 доцільно обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

При цьому, слідчий суддя вважає за необхідне зазначити, що відповідно до положень ст.183 ч.4 п.1 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні, щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Зважаючи, що діяння ОСОБА_6 кваліфіковано за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ст.187 ч.3 КК України, як розбій, за ознаками нападу з метою заволодіння чужим майном, поєднаного із застосування насильства, небезпечного для життя або здоров`я особи, яка зазнала нападу, поєднаного з проникненням до сховища, враховуючи обставини вчиненого злочину, слідчий суддя вважає за необхідне не визначати розмір застави.

На підставі вищевикладеного та керуючись вимогами ст.ст.131, 132, 176-178, 183, 184, 194 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ Криворізького РВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_4 в рамках кримінального провадження №0000474 від 14.10.2020 року щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.187 КК України - задовольнити.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, починаючи з 16 жовтня 2020 року до 14 грудня 2020 року включно, без визначення розміру застави.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Строк дії ухвали 60 днів.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1