Справа № 456/58/20
Провадження № 1-кс/456/33/2020
УХВАЛА

Іменем України

27 січня 2020 року слідчий суддя Стрийського міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Стрий Львівської області скаргу ОСОБА_4 на бездіяльність слідчого та постанову слідчого Стрийського ВП ГУНП у Львівській області про закриття кримінального провадження,-

ВСТАНОВИВ:

Заявник ОСОБА_4 звернувся до суду із скаргою у якій просить скасувати постанову слідчого Стрийського ВП ГУНП у Львівській області від 23.12.2019 про закриття кримінального провадження та зобов`язати останнього внести до ЄРДР відомості про вчинене кримінальне правопорушення, які зазначені у його заяві від 09.09.2019 визначивши його процесуальний статус як потерпілий.

В обґрунтування поданої скарги заявник покликається на те, що ухвалою слідчого судді Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 23.09.2019 було зобов`язано слідчого Стрийського ВП ГУ НП у Львівській області внести до єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення, зазначене ним у поданій до Стрийського ВП ГУ НП у Львівській області заяві від 09.09.2019 та надати йому витяг з ЄРДР. Зі змісту вказаної заяви вбачалось, що 17.05.2019 ОСОБА_5 вимагав від нього повернути кота, що супроводжувалось непристойною лайкою з погрозами побити ОСОБА_4 , биттям ніг у двері та нецензурними погрозами у його адресу та поліції під час чого ОСОБА_5 розірвав йому сорочку та зламав замок на дверях. Однак з одержаного витягу з ЄРДР від 01.10.2019 він дізнався, що в ЄРДР було внесено інші відомості, які не можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення наведеного ним у заяві від 09.09.2019, зокрема вказано дата надходження заяви 30.09.2019 та короткий виклад обставин « 30.09.2019 у Стрийський ВП ГУНП у Львівській області надійшла ухвала слідчого судді від 23.09.2019 …». Відповідно було неправомірним проведення досудового розслідування за поданою ОСОБА_4 заявою від 09.09.2019. Окрім цього, у оскаржуваній постанові неправдиво зазначено, що він неодноразово не з`являвся для дачі показів у Стрийський ВП, оскільки у повістках про виклик від 21.10.2018 та від 19.11.2019 не було зазначено його процесуального статусу, що має істотне значення, про що він неодноразово повідомляв слідчого. 24.10.2019 та 26.11.2019 він з`являвся у Стрийський ВП ГУНП за адресою вул. Драгоманова,2, як було вказана у повістках від 21.10.2018 та від 19.11.2019.

Також відповідно до ст. 38 КПК України досудове розслідування здійснюється слідчі органу досудового розслідування або слідчі групи. Однак всупереч вищенаведеному в обґрунтування постанови від 23.12.2019 слідчий послався на перевірку, яка проведена дільничним офіцером поліції із складанням висновку та прийняттям рішення припинити перевірку.

Заявник в судове засідання не з`явився хоча належним чином був повідомлений судом про час та місце слухання скарги.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні заперечив проти задоволення скарги, вказавши що така є безпідставною. Зазначив, що будь яких підстав для скасування постанови про закриття кримінального провадження від 23.12.2019 немає. Дана постанова є законною та обґрунтованою, а тому просив суд залишити таку в силі.

Дослідивши матеріали скарги та кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Статтею 55 Конституції України, кожному громадянину гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, посадових і службових осіб.

Відповідно до ч.3 ст.21 КПК України кожен має право на участь у розгляді в суді будь-якої інстанції справи, що стосується його прав та обов`язків, у порядку, передбаченому цим кодексом.

Главою 26 КПК визначено порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування. Частиною 1 ст. 303 КПК передбачено, які рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора підлягають оскарженню під час досудового провадження та ким (заявником, потерпілим, підозрюваним, володільцем майна тощо) такі рішення, дії або бездіяльність можуть бути оскаржені.

Забезпечуючи принцип доступу до правосуддя, в порядку ст.21 КПК України та ст.6 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, слідчим суддею Стрийського міськрайонного суду Львівської області 09.01.2020 відкрито провадження та призначено скаргу до розгляду.

Слідчим суддею в судовому засіданні встановлено наступні фактичні обставини справи.

Так, 09.09.2019 до Стрийського ВП ГУНП у Львівській області надійшла заява ОСОБА_4 про вчинення ОСОБА_6 відносно нього кримінального правопорушення, зокрема зазначено, що 17.05.2019 ОСОБА_5 вимагав від нього повернути кота, що супроводжувалось непристойною лайкою з погрозами побиття, биттям ніг у двері та нецензурними погрозами у його адресу та адресу поліції, під час чого ОСОБА_5 розірвав йому сорочку та зламав замок на дверях. Дана заява була зареєстрована 09.09.2019 у журналі єдиного обліку за № 10318.

23.09.2019 старшим ДОП СППП Стрийського ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_7 за результатами розгляду звернення ОСОБА_4 , який в силу ст. 63 Конституції України відмовився від дачі будь - яких пояснень, було винесено висновок згідно якого прийнято рішення припинити перевірку, провести профілактичну бесіду з ОСОБА_8 про недопустимість вчинення протиправної поведінки чи будь яких інших неправомірних дій.

23.09.2019 ухвалою слідчого судді Стрийського міськорайонного суду Львівської області було зобов`язано слідчого Стрийського ВП ГУ НП у Львівській області внести до єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення, зазначене ОСОБА_4 у поданій ним до Стрийського ВП ГУ НП у Львівській області заяві від 09.09.2019 та надати йому витяг з ЄРДР.

На підставі вищевказаної ухвали слідчого судді Стрийського міськрайонного суду Львівської області 01.10.2019 слідчим Стрийського ВП ГУ НП у Львівській області до ЄРДР було внесено відомості та зареєстровано кримінальне провадження № 001173 з правовою кваліфікацією ч. 1 ст. 296 КК України, тобто грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом.

У відповідності до норм КК України складом злочину визначається сукупність закріплених у кримінальному законі ознак за наявності яких реально вчинене суспільно небезпечне діяння визнається злочином.

Обов`язковими елементами будь якого злочину є об`єкт злочину, об`єктивна сторона злочину, суб`єкт злочину та суб`єктивна сторона злочину.

Об`єктом злочину передбаченого ч. 1 ст.296 КК України є - громадський порядок. Його додатковим факультативним об`єктом можуть виступати здоров`я особи, авторитет органів державної влади, громадська безпека.

З об`єктивної сторони злочин характеризується: грубим порушенням громадського порядку, тобто у вчиненні активних дій.

Суб`єктом злочину може бути фізична осудна особа, якій на момент вчинення злочину виповнилося 14 років, згідно з положеннями ч. 2 ст. 22 КК України

Суб`єктивна сторона злочину характеризується наявністю прямого умислу, а також обов`язкової ознаки хуліганства - мотиву явної неповаги до суспільства, тобто очевидна, демонстративна зневага винного до встановлених у суспільстві правил поведінки

Відповідно до вимог ст. 9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства. Прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Статтею 38 КПК України передбачено, що орган досудового розслідування зобов`язаний застосовувати всі передбачені законом заходи для забезпечення ефективності досудового розслідування.

Згідно ст. 93 КПК України збирання доказів здійснюється сторонами кримінального провадження, потерпілим, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у порядку, передбаченому цим Кодексом. Сторона обвинувачення здійснює збирання доказів шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій, витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, службових та фізичних осіб речей, документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій та актів перевірок, проведення інших процесуальних дій, передбачених цим Кодексом.

Частиною 1, 2 ст. 223 КПК України передбачено, що слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні. Підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.

Досудове розслідування визнається закінченим, якщо немає необхідності у проведенні ще будь-яких слідчих (розшукових) або негласних слідчих (розшукових) дій, спрямованих на збирання, перевірку та оцінку доказів, коли жодна з версій, які виникли, не залишилась неперевіреною, тобто коли виконані вимоги ст. 91 КПК України про встановлення обставин, які підлягають доказуванню у кримінальному провадженні.

Закриття кримінального провадження є одним із способів її остаточного вирішення, а тому провадження має закриватися після всебічного повного та об`єктивного дослідження всіх обставин справи та оцінки слідчим всіх зібраних та перевірених доказів.

Постанова слідчого про закриття кримінального провадження має бути мотивованою, її зміст повинен відповідати фактичним обставинам справи, встановленим матеріалами справи, зокрема в ній має бути викладено суть заяви особи, яка звернулась з метою захисту своїх прав та відповіді на всі поставлені нею питання, які виключають провадження у справі і обумовлюють її закриття, що є однією з гарантій забезпечення прав і законних інтересів учасників процесу.

23.12.2019 старшим слідчим Стрийського ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_9 у кримінальному проваджені внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 01.10.2019 р. №0001173 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст. 296 КК України винесено постанову про закриття кримінального провадження на підставі п.2 ч.1 ст. 284 КПК України через відсутність ознак складу кримінального правопорушення.

Згідно змісту оскаржуваної постанови вбачається, що до такого висновку слідчий дійшов за наслідками здійснення досудового розслідування в рамках кримінального провадження. Зокрема, слідчим ОСОБА_9 були здійснені належні процесуальні дії спрямовані на збирання, перевірку та оцінку доказів з метою встановлення всіх обставин кримінального провадження, а саме: було допитано у якості свідків ОСОБА_8 та ОСОБА_10 , згідно протоколів допиту яких від 13.11.2019 та 25.11.2019 вбачається, що між ними та ОСОБА_11 ,

співжителем якого є ОСОБА_12 та ОСОБА_13 , виникли неприязні стосунки, які тривають тривалий час. У середині травня у них з ОСОБА_14 виник конфлікт з приводу повернення їм їхнього кота. Однак, ОСОБА_12 розпитавши про зовнішні характеристики кота повідомив, що його не поверне, у зв`язку з чим між ними виникла сварка, яка супроводжувалась взаємними образами. Будь якого фізичного насильства до ОСОБА_15 ОСОБА_5 не застосовував та у його квартиру вони не заходили.

Також з матеріалів справи вбачається що ОСОБА_4 , ОСОБА_11 та ОСОБА_16 неодноразово викликались у Стрийський ВП ГУ НП у Львівській області для дачі показів, що стверджується корінцями повістки про виклик на 19.11.2019 та 26.11.2019.

Окрім цього, згідно листа вих. № Л-291 від 26.11.2019 скерованого слідчим ОСОБА_16 та ОСОБА_11 останніх повідомлено, що вони викликаються у Стрийський ВП ГУ НП у Львівській області у якості свідків для проведення допиту по заяві ОСОБА_4 від 09.09.2019, щодо події, яка мала місце 17.05.2019. Однак останні на виклики не з`явились, пояснень з приводу інциденту не надали.

На підставі вищенаведеного, а також зокрема врахувавши, що з об`єктивної сторони діяння полягає у грубому порушені громадського порядку, яке супроводжується особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом, та те, що суб`єктивна сторона злочину характеризується умисною виною і мотивом явної неповаги до суспільства слідчий ОСОБА_17 прийшов до переконання, що факти наведені у заяві ОСОБА_4 не знайшли свого підтвердження.

У відповідності до вимог ч.1, 4 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.

Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається та може бути оскаржена до слідчого судді.

Твердження заявника про те, що орган досудового розслідування не вправі був проводити досудове розслідування за поданою ним 09.09.2019 заявою, оскільки зі змісту витягу відомості про короткий виклад обставин не свідчать про вчинення кримінального правопорушення, яке наведено ним у заяві від 09.09.2019 є надуманими. Дані відомості були внесені до ЄРДР на підставі ухвали слідчого судді від 23.09.2019 з якої чітко вбачається, що в ЄРДР слід внести відомості про кримінальне правопорушення зазначене ОСОБА_4 у поданій ним до Стрийського ВП ГУ НП у Львівській області заяві саме від 09.09.2019.

Відповідно до ст.7 КПК України в якості загальної засади кримінального провадження проголошено змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ст. 22 КК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Отже доведення перед судом наявності правових підстав для своїх скарг, клопотань та їх заперечення процесуальним законом покладено безпосередньо на сторони кримінального провадження.

Аналізуючи доводи ОСОБА_4 в поданій скарзі, слідчий суддя приходить до висновку, що в постанові слідчого від 23.12.2019 р. надано обґрунтування підстав закриття кримінального провадження №0001173 від 01.10.2019 р. за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст. 296 КК України на підставі п.2 ч.1 ст. 284 КПК України через встановлену відсутність ознак складу кримінального правопорушення, а відтак постанова прийнята з врахуванням фактичних обставин кримінального провадження,

на підставі діючого кримінального процесуального законодавства, стверджувати про її неповноту та необґрунтованість підстав не вбачається.

Таким чином вбачається, що в ході досудового розслідування виконанні всі необхідні слідчі дії, доказів на підтвердження фактів грубого порушення громадського порядку, яке супроводжується особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом не здобуто, а тому слідчий прийшов до правильного висновку про відсутність складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.296 КК України та закрив провадження по справі.

Згідно з п.3 ч.1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення слідчого про закриття кримінального провадження - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником.

Відповідно до ч.2 ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

Проте слідчий суддя не вправі зобов`язувати слідчого чи прокурора прийняти конкретне процесуальне рішення. Прийняття слідчим суддею ухвали про зобов`язання слідчого вчинити конкретні слідчі дії можливе лише за результатом розгляду скарги на рішення слідчого про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій в порядку, передбаченому п. 7 ч. 1 ст. 303 КПК України.

На підставі вищенаведеного, врахуваши те, що слідчим в порядку, встановленому законом, в повному об`ємі з`ясовано обставини кримінального провадження, а висновок, наведений в постанові від 23.12.2019 р про закриття кримінального провадження №0001173 є обґрунтованим, тому слідчий суддя приходить до висновку що скарга задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 303 - 307 КПК України,-

УХВАЛИВ:

В задоволенні скарги ОСОБА_4 на бездіяльність слідчого та постанову слідчого Стрийського ВП ГУНП у Львівській області про закриття кримінального провадження відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Львівської області протягом 5 днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1