печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
16 квітня 2020 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в м. Києві клопотання прокурора першого відділу військової прокуратури Київського гарнізону ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000125, -

ВСТАНОВИВ:
На розгляд слідчого судді надійшло клопотання прокурора першого відділу військової прокуратури Київського гарнізону ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, вилучене 05.03.2020 в ході проведення обшуку в квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , яка на праві приватної власності належить ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , а саме: блокнот (записник) чорного кольору із наявними у ньому рукописними записами, блокнот (записник) коричневого кольору із наявними у ньому рукописними записами, блокнот (записник) синього кольору із наявними у ньому рукописними записами, блокнот (записник) зеленого кольору із наявними у ньому рукописними записами.

Обґрунтовуючи клопотання, прокурор зазначає, що Третім слідчим відділом Територіального управління ДБР, розташованим у місті Києві, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000125 від 06.08.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 410 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що службові особи Головного управління майна та ресурсів Міністерства оборони України, а саме ОСОБА_9 , 637 військового представництва Міністерства оборони України ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , спільно з службовими особами Державного підприємства «Київський військовий деревообробний завод» в особі ОСОБА_4 та суб`єктів підприємницької діяльності а саме: ПП «Виробничо-комерційна фірма «Оптіма» в особі директора ОСОБА_12 , ТОВ «Технології-Безпеки» в особі директора ОСОБА_13 , ТОВ «Грюнвальд» в особі директора ОСОБА_14 та Шепетівський військовий лісгосп ДП «Івано-Франківський військовий ліспромкомбінат» в особі начальника ОСОБА_15 здійснюють привласнення військового майна, а саме грошових коштів.

Так, в рамках реалізації державного контракту від 11.12.2018 № 362/5/18/23 укладеного між ІНФОРМАЦІЯ_1 та ДП МО України «Київський військовий деревообробний завод» останнім виробляється «тара військова для боєприпасів спеціального призначення» для потреб УЗЖ ЦУ БВС СЗУ на загальну суму 32 млн. грн.

В рамках зазначеної угоди ДП «КВЗД» укладено субпідрядні договори з виробництва зазначеної тари, а саме з ПП «Виробничо-комерційна фірма «Оптіма» Договір № 28/2019 на загальну суму 2754000 грн. (два мільйони сімсот п`ятдесят чотири тисячі грн.); з ТОВ «Технології-Безпеки» Договір № 186/2019 на загальну суму 5562000 грн. (п`ять мільйонів п`ятсот шістдесят дві тисячі грн.); з ТОВ «Грюнвальд ТРЕЙД» Договір № 194/2019 на загальну суму 229500 грн. (двісті двадцять дев`ять тисяч п`ятсот грн.) та з Шепетівським військовим лісгоспом ДП «Івано-Франкіський військовий ліспромкомбінат».

Крім того, тара для боєприпасів, яка постачається ДП «КВДЗ», ПП «ВКФ «Оптіма», ТОВ «Грюнвальд Трейд» та ТОВ «Технології безпеки» за своїми якісними характеристиками не відповідає вимогам додатку № 2 державного контракту «Технічні вимоги до продукції, що постачається за державним оборонним замовленням», а саме:

- завищена вологість деревини, замки виготовлені з металу, який не витримує навантажень;

- відсутні сертифікати якості на замки під тару;

- наданий гарантійний термін тари (2 роки) не відповідає терміну придатності боєприпасів (15 років);

- відсутні технічні умови на виріб згідно ГОСТу В-009 (випробування тари на витривалість шляхом перевезення залізничним транспортом, перевезення грунтовими шляхами) виключно у співвиконавців;

- ОТК відсутнє, не проводиться контроль якості продукції, вхідний контроль та обов`язкові пред`явлення виробником виключно у виконавців;

- відсутні облікові копії креслень на виготовлення вказаної тари, завірені мокрою печаткою головного виконавця ДП «КВДЗ» - виключно у співвиконавців.

Водночас, всупереч наведеним недолікам, службові особи 637 та 615 військових представництв Міністерства оборони України видають відповідні посвідчення щодо можливості використання зазначеної тари Збройними Силами України.

Крім того, встановлено, що директор Київського деревообробного заводу ОСОБА_4 спілкується з службовими особами військових частин Збройних Сил України з приводу неякісної продукції, а саме ящиків (тара військова для боєприпасів спеціального призначення), з метою безперешкодного прийняття кінцевими споживачами зазначеної тари під боєприпаси.

05.03.2020 на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 27.02.2020 проведено обшук у квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , яка на праві приватної власності належить ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , в ході якого вилучено блокнот (записник) чорного кольору із наявними у ньому рукописними записами, блокнот (записник) коричневого кольору із наявними у ньому рукописними записами, блокнот (записник) синього кольору із наявними у ньому рукописними записами, блокнот (записник) зеленого кольору із наявними у ньому рукописними записами.

06.03.2020 процесуальним керівником у кримінальному провадженні зазначені речі визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Прокурор зазначає, що вилученими речами має право користуватись та розпоряджатись ОСОБА_4 .

Метою арешту майна є забезпечення збереження речових доказів.

Одночасно прокурор просив поновити строк на звернення із клопотання про арешт тимчасово вилученого майна.

Обґрунтовуючи клопотання про поновлення строку, зазначає що 06.03.2020 прокурор першого відділу військової прокуратури Київського гарнізону ОСОБА_3 звернувся до Печерського районного суду м. Києва із клопотанням про накладення арешту майно, вилучене 05.03.2020 в ході обшуку за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 12.03.2020 вказане клопотання, у зв`язку з відсутністю документів, що підтверджують право власності на майно, яке підлягає арешту, повернуто прокурору для усунення недоліків та встановлено строк у 72 години.

30.03.2020 військовою прокуратурою Київського гарнізону отримано вказану ухвалу та клопотання. Разом з цим, до моменту отримання ухвали слідчого судді від 12.03.2020, прокурору військової прокуратури Київського гарнізону не було відомо про прийняття слідчим суддею Печерського районного суду м. Києва відповідного рішення, про розгляд 12.03.2020 клопотання про арешт тимчасово вилученого майна у кримінальному провадженні № 0000125 прокурор не повідомлявся.

Клопотання про накладення арешту на майно 01.04.2020 поштовим зв`язком надіслане на адресу Печерського районного суду м. Києва для його розгляду.

Прокурор в кримінальному провадженні, власник майна в судове засідання не з`явились, відповідних заяв на адресу суду не направили.

З урахуванням положень ч. 1 ст. 172 КПК України, слідчим суддею визнано можливим розглянути клопотання у відсутність нез`явившихся осіб.

На підставі досліджених матеріалів слідчий суддя надходить до наступних висновків.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Частиною 2 ст. 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Статтею 98 КПК України, визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Постановою прокурора першого відділу військової прокуратури Київського гарнізону ОСОБА_3 від 06.03.2020 майно, вилучене 05.03.2020 в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: блокнот (записник) чорного кольору із наявними у ньому рукописними записами, блокнот (записник) коричневого кольору із наявними у ньому рукописними записами, блокнот (записник) синього кольору із наявними у ньому рукописними записами, блокнот (записник) зеленого кольору із наявними у ньому рукописними записами визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000125.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Майно, на яке прокурор просить накласти арешт, вилучене в квартирі, право власності на яку належить, в тому числі, ОСОБА_4 , щодо якого є достатні підстави вважати про його причетність до розслідуваної у кримінальному провадженні № 0000125 злочинної діяльності, що зазначено прокурором в клопотанні про арешт майна та підтверджується долученими до нього матеріалами.

Враховуючи викладене, те, що наявні достатні підстави вважати, що тимчасово вилучене майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, тобто є доказом злочину, може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, слідчий суддя вважає наявними підстави для накладення арешту на зазначене майно з метою збереження речових доказів, оскільки прокурором доведено, що у разі незастосування такого заходу забезпечення існують ризики приховування, відчуження, зникнення цього майна.

Також слідчий суддя вважає, що в даному випадку таке обмеження права власності є розумним та співмірним завданням кримінального провадження.

Крім того, з урахуванням наведених прокурором обставин слідчий суддя вважає поважними причини пропуску строку звернення із клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна, а відтак наявними підстави для поновлення такого строку.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:
Клопотання прокурора про поновлення строку на звернення з клопотанням про арешт майна задовольнити.

Поновити строк для звернення з клопотанням про арешт майна.

Клопотання про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене 05.03.2020 в ході проведення обшуку в квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , яка на праві приватної власності належить ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , а саме: блокнот (записник) чорного кольору із наявними у ньому рукописними записами, блокнот (записник) коричневого кольору із наявними у ньому рукописними записами, блокнот (записник) синього кольору із наявними у ньому рукописними записами, блокнот (записник) зеленого кольору із наявними у ньому рукописними записами.

Про накладення арешту повідомити заінтересованих осіб шляхом направлення копії ухвали слідчого судді.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1