Справа №:755/6190/20
Провадження №: 1-кс/755/2134/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"02" травня 2020 р. слідча суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , за участю сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчої Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Жовті Води, Дніпропетровської обл., громадянина України, офіційно не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого Придніпровським районним судом м. Черкаси 26 вересня 2017 року за ч. 2 ст. 189 КК України до 5 років позбавлення волі, на підставі ст. 75 КК України, звільнений від відбування покарання з іспитовим строком 3 роки, в рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002930 від 30 квітня 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 152 КК України,
в с т а н о в и л а :
слідча Дніпровського УП ГУ Національної поліції в м. Києві ОСОБА_6 за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_7 звернулась до слідчої судді із зазначеним клопотанням.
Вимоги клопотання обґрунтовані тим, що 29 квітня 2020 року близько 23 год 00 хв ОСОБА_5 зайшов до потерпілої ОСОБА_8 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_3 .

Близько 23 год 30 хв, того ж дня, під час спілкування між потерпілою ОСОБА_8 та ОСОБА_5 у нього виник умисел на вчинення дій сексуального характеру. В подальшому ОСОБА_5 , долаючи опір потерпілої ОСОБА_8 , наніс останній удар кулаком руки в обличчя. Після цього наблизився до неї та під погрозою предмету зовні схожого на ніж, який тримав у своїй лівій руці, правою рукою схопив за волосся потерпілу ОСОБА_8 та примусив її відкрити ротову порожнину, після чого здійснив оральне проникнення в тіло останньої, з використанням своїх геніталій, проти її волі та всупереч її бажанню.

У судовому засіданні прокурор заявлене клопотання підтримав у повному обсязі. Просив задовольнити, враховуючи те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, що за ступенем тяжкості відноситься до злочинів середньої тяжкості, за який законом передбачене покарання до 5 років позбавлення волі, тому існують ризики, а саме: можливість переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілу та свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та можливість вчинити інше кримінальне правопорушення. Крім того, на підставі ст. 183 КПК України просить не визначати розмір застави у зв`язку з тим, що злочин вчинений із погрозою застосування насильства.

Захисник ОСОБА_4 заперечував проти задоволення клопотання, оскільки до нього не долучено копії постанов про визначення групи слідчих та групи прокурорів, що може свідчити про підготовку клопотання неналежним слідчим та погодження його неналежним прокурором. Крім того, стороною обвинувачення не обґрунтовано ризики зазначені у клопотанні. На даний момент потерпіла не виключає можливості примирення з обвинуваченим та в подальшому може відмовитись від обвинувачення. Також необґрунтовано слідча посилається у клопотанні про застосування запобіжного заходу на практику ЄСПЛ. Крім того, у ОСОБА_5 є міцні соціальні зразки, оскільки він проживає із цивільною дружиною та малолітньою дитиною у АДРЕСА_2 , тому просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав захисницю та просив відмовити у задоволенні клопотання у зв`язку з його необґрунтованістю.

За таких обставин, слідча суддя, заслухавши думки сторін кримінального провадження, дослідивши надані матеріали, дійшла такого висновку.

За вказаним фактом 30 квітня 2020 року Дніпровським УП ГУНП у м. Києві внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 152 КК України та присвоєно реєстраційний номер № 0002930.

До матеріалів клопотання додані копії документів, якими слідча обґрунтовує доводи клопотання, витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження та долучено розписки підозрюваного щодо вручення йому копії клопотання слідчої про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а також копії матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу. Таким чином, слідчою виконані вимоги ч. 3 ст. 184 КПК України.

30 квітня 2020 року о 01 год 29 хв ОСОБА_5 затримано у порядку ст. 208 КПК України.

30 квітня 2020 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 152 КК України.

Вирішуючи питання про наявність підстав обрання запобіжного заходу - тримання під вартою, слідча суддя враховує вимоги ст. 177 КПК України.
Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення, що у даному випадку стороною обвинувачення дотримано, оскільки наявні, на цей час докази у провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного з цим злочином, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання істинних завдань КПК України визначених ст. 2.
Дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, слідча суддя у висновках, які зробив орган досудового розслідування щодо ОСОБА_5 чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановив.
У судовому засіданні, на думку слідчої судді, встановлена наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 152 КК України, наявними у справі доказами, зокрема: протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 30 квітня 2020 року; рапортом інспектора УПП у м. Києві від 30 квітня 2020 року, протоколом огляду місця події від 30 квітня 2020 року, протоколами допиту свідків.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 цього Кодексу.
Жодних доказів на спростування обґрунтованості підозри ОСОБА_5 у причетності до кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 152 КК України, під час розгляду клопотання стороною захисту не було надано.
Щодо обґрунтованості ризиків неналежного виконання підозрюваним ОСОБА_5 покладених на нього процесуальних обов`язків, то слід зазначити таке:
п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України сторона обвинувачення зазначає, що підозрюваний ОСОБА_5 , перебуваючи на свободі та будучи обізнаним з мірою покарання, що передбачає санкція статті, яка йому інкримінується, може переховуватись від органу досудового розслідування та суду. Крім того, підозрюваним вчинено дане кримінальне правопорушення під час перебування на іспитовому терміні згідно вироку Придніпровського районного суду м. Черкас від 26 вересня 2017 року за ч. 2 ст. 189 КК України, яким його засуджено до 5 років позбавлення волі.
Сторона захисту вважає необґрунтованим вказаний ризик, оскільки стороною обвинувачення не надано жодних доказів, які б підтверджували бажання переховуватись від органів досудового розслідування, зокрема таких як перебування у розшуку по даному кримінальному провадженні.
Слідча суддя враховує, що запобігання ризику переховування підозрюваного ОСОБА_5 від органів досудового розслідування та перешкоджання ним розгляду кримінального провадження, становить суспільний інтерес, який полягає в забезпеченні відправлення судочинства. Враховує також те, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні, кримінального правопорушення проти статевої свободи, яке вчинив під час іспитового строку, будучи засуджений Придніпровським районним судом м. Черкаси 26 вересня 2017 року за ч. 2 ст. 189 КК України до 5 років позбавлення волі. Дані обставини свідчать про те, що ризик переховування від органів досудового розслідування та суду є обґрунтований та заперечення сторони захисту жодним чином його не спростовують.
п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України сторона обвинувачення обґрунтовує тим, що ОСОБА_5 , перебуваючи на свободі може незаконно впливати на потерпілу та свідків, оскільки обізнаний з їх місцем проживання та проживає з ними по сусідству. Крім цього, дане кримінальне правопорушення та попереднє кримінальне правопорушення за яке ОСОБА_5 засуджений вироком Придніпровського районного суду м. Черкаси від 26 вересня 2017 року вчинені ним з погрозою насильства, що підтверджує можливість підозрюваного впливати на свідків та потерпілу.
Сторона захисту вважає зазначений ризик необґрунтований, оскільки на даний час потерпіла та свідки допитані у кримінальному провадженні, а тому зміна їх показів є фактично неможливою.
Слідча суддя вважає обґрунтованим твердження обвинувачення, щодо даного ризику, оскільки підозрюваний ОСОБА_5 проживає по сусідству як з потерпілою, так і зі свідками по даному кримінальному провадженні, вони до цього випадку були знайомі, що підтверджується протоколом їх допитів та поясненнями самого підозрюваного. Тому у потерпілої і не було підстав остерігатись підозрюваного на стільки, як би вона це робила з незнайомою людиною. Це також і свідчить про те, що підозрюваний сам безпосередньо або за допомогою близьких може впливати на потерпілу з метою спонукати забрати заяву про злочин та відмовитись від свідчень, оскільки ч. 1 ст. 152 КК України передбачає основною умовою для початку кримінального переслідування заяву потерпілої.

Крім того, ОСОБА_5 засуджений за кримінальне правопорушення, яке вчинено ним із погрозою застосувати насильство за допомогою ножа. І дане кримінальне правопорушення, в якому він підозрюється, теж вчинене із погрозою застосувати ніж. Окрім цього, при встановленні наявності ризику впливу на свідків та потерпілу, слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акта до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК).
Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч. 4 ст. 95 КПК). За таких обставин ризик впливу на свідків та потерпілу існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від потерпілої та свідків.
п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України сторона обвинувачення обґрунтовує тим, що підозрюваний ОСОБА_5 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме не з`являтись на проведення слідчих та процесуальних дій, не з`являтись у судові засідання. Даний ризик підтверджується і тим, що під час досудового розслідування підозрюваний подав письмову відмову від добровільного надання біологічних зразків та зрізів нігтів.
Сторона захисту заперечувала проти даного ризику, оскільки підозрюваний не перебував у розшуку по даному кримінальному провадженні, а також через те, що слідчою належним чином не вказано як саме ОСОБА_5 може перешкоджати кримінальному провадженню.
Слідча суддя вважає доводи сторони захисту не обґрунтованими, оскільки слідчою у клопотанні зазначається спосіб, яким підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню, а саме за шляхом неявки на слідчі та процесуальні дій, при цьому на підтвердження власних доводів надає відповідну заяву підозрюваного. Тому слідча суддя вважає даний ризик реальним на даний момент.
п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України сторона обвинувачення обґрунтовує тим, що підозрюваний ОСОБА_5 може вчиняти інші кримінальні правопорушення, оскільки раніше судимий та офіційно не працевлаштований.
Сторона захисту вважає зазначений ризик необґрунтований, оскільки на даний час в Україні тривають заходи по карантину, а тому працевлаштуватись в таких обставинах становить певні труднощі.
Слідча суддя частково погоджується зі стороною захисту в частині необґрунтованості ризику вчинення інших кримінальних правопорушень, а саме тим, що підозрюваний не працевлаштований, оскільки дана обставина не може свідчити про здатність вчиняти ОСОБА_5 кримінальні правопорушення, зважаючи на те, що дане кримінальне правопорушення не відноситься до корисливих, а належить до злочинів проти статевої свободи. Проте слідча суддя враховує ту обставину, що підозрюваним вчинено злочин будучи засудженим Придніпровським районним судом м. Черкаси від 26 вересня 2017 року за ч. 2 ст. 189 КК України, що свідчить про схильність ь ОСОБА_5 до вчинення інших кримінальних правопорушень без остраху скасування іспитового строку.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, відповідно до ст. 178 КПК України, слідча суддя враховує, крім іншого, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним злочину, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі доведеності його вини в інкримінованому злочині, майновий стан підозрюваного, його вік, міцність його соціальних зв`язків, той факт, що він неодружений, зі слів проживає зі співмешканкою та малолітньою дитиною, має постійне місце проживання у м. Києві, зареєстрований у Кіровоградській області в м. Олександрія, м. Миколаєві, не працює, раніше судимий26 вересня 2017 року вироком Придніпровського районного суду м. Черкас за ч. 2 ст. 189 КК України до 5 років позбавлення волі, на підставі ст. 75 КК України, звільнений від відбування покарання з іспитовим строком 3 роки.
Відповідно до ст. 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Злочини проти статевої свободи та статевої недоторканності особи є посяганнями на особистість і пов`язані з грубими порушеннями норм суспільної моралі. Адже статева свобода - право особи самостійно обирати собі партнера для сексуального спілкування, форму такого спілкування і не допускати у цій сфері будь-якого примусу.

Слід пам`ятати, що статистика зґвалтувань є неповною, викривленою, часто відсутньою через те, що більшість жінок не заявляють про зґвалтування через соціальний тиск, звинувачення постраждалої, страх за свою безпеку, небажання повторної віктимізації системою правосуддя, через психологічну травму, нанесену зґвалтуванням та інші його наслідки.
Вкрай мала кількість заяв про факти зґвалтувань, поєднуючись з іншими особливостями розслідування статевих злочинів (такими, як відмови правоохоронців приймати від жінки заяву про зґвалтування, упередженість щодо постраждалої, пошук доказів вини чи «провокації» з боку потерпілої, надання переваги підходу примирення сторін над покаранням винних), робить відсоток зґвалтувань, за котрі кривдники понесли покарання, мізерним щодо решти зґвалтувань. Це запускає цикл безкарності, котрий впевнює жінок у марності звертань до правосуддя чи надій на відшкодування завданої їм шкоди.
Специфіка досудового розслідування цих злочинів обумовлюється їх характером, необхідністю детального вивчення не тільки обставин самої події та потерпілої особи, підозрюваного, а й різноманітних сторін їх особистого життя, у тому числі інтимного. Складність розслідування злочинів, передбачених ст. 152 КК, полягає передусім у тому, що потерпіла особа, як правило, психологічно не підготовлена до викладення подробиць зґвалтування, на її поведінку часто впливають такі чинники, як сором, страх або матеріальна залежність, що, у свою чергу, потребує особливого підходу та додаткових гарантій захисту від впливу підозрюваного.
Зважаючи на такі обставини підстав для обрання до підозрюваного інших запобіжних заходів, не пов`язаних з позбавленням волі, слідча суддя не вбачає.

Крім того, ч. 4 ст. 183 КПК України передбачає чіткий перелік випадків, коли слідча суддя має право не визначати розмір застави, а саме: щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; щодо злочину, який спричинив загибель людини; щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.

Вказані вище обставини підозри у вчиненні кримінального правопорушення, які пов`язані із застосуванням насильства, з урахуванням підстав та обставин, передбачених статтями 177 та 178 КПК України, щодо високого ступеню ризику ухилення підозрюваного від органів досудового розслідування та суду, вагомості наявних доказів підозри, особи підозрюваного, також дають підстави слідчій судді не визначати розмір застави у кримінальному провадженні.

Таким чином, прокурором доведено обґрунтованість підозри ОСОБА_5 матеріалами клопотання, наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме: можливість переховування від органів досудового розслідування та/або суду, можливість впливати на потерпілу та свідків у кримінальному провадженні, можливість перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та можливість вчинення інших кримінальних правопорушень, крім цього доведено недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним в клопотанні (п. 1 ч. 1 ст. 194 КПК України). За таких обставин слідча суддя вважає за необхідне задовольнити клопотання слідчої та застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою без визначення розміру застави.
Щодо тверджень сторони захисту про відсутність постанов про групу слідчих та групу прокурорів у матеріалах долучених до клопотання про застосування запобіжного заходу, то слід зазначити таке.

Згідно ч. 1 ст. 37 КПК визначено, що прокурор, який здійснюватиме повноваження прокурора у конкретному кримінальному провадженні, визначається керівником відповідного органу прокуратури після початку досудового розслідування. У разі необхідності керівник органу прокуратури може визначити групу прокурорів, які здійснюватимуть повноваження прокурорів у конкретному кримінальному провадженні, а також старшого прокурора такої групи, який керуватиме діями інших прокурорів.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 39 КПК України керівник органу досудового розслідування уповноважений визначати слідчого (слідчих), який здійснюватиме досудове розслідування, а у випадках здійснення досудового розслідування слідчою групою - визначати старшого слідчої групи, який керуватиме діями інших слідчих.

Таким чином, рішення керівника відповідного органу прокуратури про визначення прокурора чи групи прокурорів та керівника органу досудового розслідування про визнання слідчого чи слідчу групу у конкретному кримінальному провадженні є процесуальними і мають бути винесені у формі постанов.

Згідно абз. 2 п. 1 гл. 3 розд. І Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого Наказом Генеральної прокуратури України 06 квітня 2016 року № 139, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 05 травня 2016 року за № 680/28810, унесення відомостей до Реєстру здійснюється з дотриманням строків, визначених КПК України та цим Положенням, а саме про: призначення слідчого, процесуального керівника, прийняття до провадження невідкладно.
Відповідно до п. 1 гл. 4розд. І Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, відомості з Реєстру надаються у вигляді витягу в порядку, встановленому КПК України, за формою, наведеною у додатку 6 до цього Положення.

Згідно п. 2 гл. 4 розд. І Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань,витяг з Реєстру - згенерований програмними засобами ведення Реєстру документ, який засвідчує факт реєстрації в Реєстрі відомостей про кримінальне правопорушення, отриманих за визначеними у пункті 3 цієї глави параметрами, які є актуальними на момент його формування.

Відповідно до п. 3 гл. 4 розд. І гл. 4 розд. І Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, до витягу з Реєстру включається інформація про, зокрема, про прізвище, ім`я, по батькові слідчого (слідчих) органів досудового розслідування, працівника (працівників) підрозділів детективів та внутрішнього контролю Національного бюро, які здійснюють досудове розслідування, та прокурора (прокурорів), який (які) здійснює(ють) процесуальне керівництво.

Згідно ч. 1 ст. 184 КПК України клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу подається до місцевого загального суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, і повинно містити: 1) короткий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, в якому підозрюється або обвинувачується особа; 2) правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 3) виклад обставин, що дають підстави підозрювати, обвинувачувати особу у вчиненні кримінального правопорушення, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини; 4) посилання на один або кілька ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу; 5) виклад обставин, на підставі яких слідчий, прокурор дійшов висновку про наявність одного або кількох ризиків, зазначених у його клопотанні, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини; 6) обґрунтування неможливості запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів; 7) обґрунтування необхідності покладення на підозрюваного, обвинуваченого конкретних обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу.

Згідно ч. 3 ст. 184 КПК України до клопотання додаються: 1) копії матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання; 2) перелік свідків, яких слідчий, прокурор вважає за необхідне допитати під час судового розгляду щодо запобіжного заходу; 3) підтвердження того, що підозрюваному, обвинуваченому надані копії клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу.

Слідча суддя вважає обґрунтованим твердження сторони захисту про те, що підтвердженням статусу процесуального керівника та слідчого у кримінальному провадженні є відповідна постанова керівника органу прокуратури та керівник органу досудового розслідування.

Також слід зазначити, що відсутність вказаних постанов може свідчити про неналежність та недопустимість як доказів відповідних результатів слідчих (розшукових) дій. Однак на даному етапі досудового розслідування слідча суддя не наділена повноваженням для здійснення оцінки матеріалів долучених до клопотання на належність та допустимість, оскільки це повноваження суду при здійсненні судового розгляду.

Щодо належності до даного кримінального провадження слідчої, яка подала клопотання про застосування запобіжного заходу та прокурора, який приймає участь у судовому засідання при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу, то незважаючи на відсутність відповідних постанов слідча суддя серед іншого враховує, що зазначені особи вказані у витязі з єдиного реєстру досудових розслідувань. Крім того, як вбачається з клопотання та матеріалів долучених до нього досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002930 проводилось у передсвятковий та святковий дні (30 квітня та 01 травня), а також у період карантину, що значно обмежує можливість надання зазначених процесуальних документів.

Також слід звернути увагу, що вимоги ст. 184 КПК України не передбачають обов`язку долучення до клопотання постанов, як про призначення групи прокурорів, так і про призначення групи слідчих, однак наявність даних документів може охоплюватись матеріалами, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання. Також відсутність постанов про призначення групи прокурорів та групи слідчих не є безпосередньою підставою для відмови у задоволенні клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу.

Слідча суддя вважає, що поважність відсутності постанов про призначення групи прокурорів та групи слідчих визнається у кожному конкретному випадку окремо та з іншими обставинами в сукупності. В даному випадку слідча суддя, враховуючи обставини даного кримінального провадження, приходить до висновку, що як слідчою при подані клопотання, так і прокурором при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу, здійснено дані процесуальні дії у відповідності до їх повноважень.

Згідно ст. 198 КПК України висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

Керуючись, ст. 176, 177, 178, 182, 183, 184, 194, 196, 309, 369-372 КПК України, слідча суддя,

п о с т а н о в и л а :
клопотання слідчої Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 - задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Ухвала діє 60 (шістдесят) днів та підлягає негайному виконанню після її проголошення.
Строк тримання під вартою ОСОБА_5 обчислюється з моменту його фактичного затримання - з 01 год 29 хв 30 квітня 2020 року по 27 червня 2020 року включно.
Будь-які твердження чи заяви підозрюваного, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, або у будь-якому іншому правопорушенні.
Ухвала слідчої судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Визначити час проголошення повного тексту ухвали 17 год 00 хв 04 травня 2020 року.
Слідча суддя: ОСОБА_1