Справа №295/802/20
УХВАЛА
Іменем України

22.01.2020 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Житомирі клопотання слідчого СВ Житомирського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Житомирської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

В С Т А Н О В И В :

Слідчий звернувся із указаним клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на встановлення в ході досудового розслідування, що 15.01.2020 близько 16 години 10 хвилин у ОСОБА_5 , який перебував поблизу приміщення ломбарду ПТ Е.В.Р.О. Ломбард Е.В.Р.О Фінанси ЛТД і компанія, що за адресою: м. Житомир, вул. Хлібна, 16, виник злочинний умисел, направлений на відкрите викрадення будь-якого цінного чужого майна, що знаходиться у вказаному ломбарді та йому належить, поєднаного із проникненням до приміщення.

Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_5 , переслідуючи корисливий мотив, у вказаний день, час, місці та за вказаних обставин, взявши заздалегідь заготовлений предмет у виді дерев`яної палиці, зайшов до приміщення ПТ ПТ Е.В.Р.О. Ломбард Е.В.Р.О Фінанси ЛТД і компанія, що за адресою: м. Житомир, вул. Хлібна, 16, де, усвідомлюючи, що за ним спостерігає ОСОБА_7 , яка знаходилась на своєму робочому місці, скориставшись заздалегідь заготовленим предметом, ззовні схожим на дерев`яну палицю, зачинив нею вхідні двері та, застосовуючи фізичну силу, розбив рукою скло внутрішньої вітрини ломбарду, проникнувши до вказаного приміщення у такий спосіб.

В подальшому, продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, ОСОБА_5 , діючи умисно та усвідомлюючи протиправність своїх дій, через отвір у склі внутрішньої вітрини ломбарду рукою відкрито викрав майно, що належить ПТ Е.В.Р.О. Ломбард Е.В.Р.О Фінанси ЛТД і компанія, а саме:

- мобільний телефон марки «Honor 7a», CНОМЕР_1 , вартістю 1365 гривень 00 копійок;

- мобільний телефон марки «Xiaomi Redma 6a», імеі1: НОМЕР_2 , імеі2: НОМЕР_3 , вартістю 1465 гривень 00 копійок;

- мобільний телефон марки «Hyawei» в корпусі чорного кольору, імеі1: НОМЕР_4 , імеі2: НОМЕР_5 , вартістю 2890 гривень 00 копійок;

- мобільний телефон марки «Samsung J530» в корпусі чорного кольору імеі1: НОМЕР_6 , імеі2: НОМЕР_7 , вартістю 2199 гривень 00 копійок;

- мобільний телефон марки «Assistant» в корпусі чорного кольору імеі1: НОМЕР_8 , імеі2: НОМЕР_9 , вартістю 1225 гривень 00 копійок;

- мобільний телефон марки Xiomi Redmi 7 3|32GB C|H30156, вартістю 2399 гривень 00 копійок.

Після цього, ОСОБА_5 , утримуючи вищевказане викрадене майно при собі, з місця вчинення злочину втік та в подальшому розпорядився ним на власний розсуд.

Таким чином, ОСОБА_5 , проникнувши до приміщення ПТ ОСОБА_8 . Ломбард Е.В.Р.О Фінанси ЛТД і компанія», відкрито заволодів майном, що належить останньому, на загальну суму 11543 гривень 00 копійок.

З метою запобігання спробам ОСОБА_5 переховуватися від органів досудового розслідування та/або вчинити інше кримінальне правопорушення, враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення та вагомість наявних доказів вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, яке відноситься до категорії тяжкого злочину, слідчий за погодженням з прокурором вважає за доцільне застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

В судовому засіданні слідчий та прокурор підтримали клопотання, просили його задовольнити.

Слідчий в обґрунтування вимог клопотання також зазначив, що в разі застосування домашнього арешту у органу досудового розслідування не буде можливості забезпечити постійний контроль за підозрюваним, оскільки адреса проживання ОСОБА_5 є неофіційною, а тому обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та сприятиме уникненню настання ризиків, передбачених п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Прокурор як і слідчий, послався на наявність достатніх підстав вважати, що існують передбачені п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України ризики, з огляду на відсутність зареєстрованого місця проживання та неофіційне працевлаштування підозрюваного.. Додав, що ОСОБА_5 перебуває на території України поза законом і його видворення не дозволить завершити досудове розслідування.

Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник заперечували проти задоволення клопотання, просили обрати більш м`який запобіжний захід домашній арешт. Підозрюваний пояснив, що не скривався та не має наміру переховуватися від органів досудового розслідування, зобов`язується з`являтися за викликом до слідчого та сприяти слідству у встановленні всіх обставин кримінального правопорушення. Крім того, зазначив, що сім`ю утримує самостійно, тому з метою надання можливості працювати просить не позбавляти його волі.

Адвокат ОСОБА_6 в судовому засіданні зазначив, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, слідчий не обґрунтував у чому саме полягає ризик переховування підозрюваного від органів досудового розслідування. Також вказав, що ОСОБА_5 має постійне місце проживання, на його утриманні перебуває онкохвора дружина, тому просить обрати запобіжний захід у виді домашнього арешту із застосуванням електронних засобів контролю.

Заслухавши учасників судового провадження, дослідивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

За змістом ст.ст. 131-132 КПК України запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.

Відповідно до п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Згідно із ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

На думку слідчого судді, прокурором не доведено, що застосування до підозрюваного ОСОБА_5 більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Так, прокурор при обґрунтуванні необхідності обрання щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилається, зокрема, на здобуття вагомих доказів вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, відсутність офіційного місця роботи, зареєстрованого місця проживання, міцних соціальних зв`язків на території України. Однак, обставини на які посилається прокурор, не є безумовною підставою, з точки зору процесуального закону, для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою і враховуються слідчим суддею при прийнятті рішення про обрання запобіжного заходу в сукупності із іншими обставинами, передбаченими статтею 178 КПК України.

Як передбачає положення ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до вимог статті 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини обмеження права особи на свободу і особисту недоторканність можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. Питання про те, чи є тримання під вартою обґрунтованим, не можна вирішувати абстрактно. Воно має вирішуватися у кожній справі з урахуванням конкретних обставин. Тримання під вартою може бути виправданим у тій чи іншій справі лише за наявності специфічних ознак того, що цього вимагають істинні вимоги публічного інтересу, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважують правило поваги до особистої свободи (справа «Лабіта проти Італії», справа «Харченко проти України»).

Таким чином, на переконання слідчого судді, прокурор не довів наявність підстав вважати, що застосування більш м`якого запобіжного заходу буде недостатнім. Зокрема, слідчим суддею звернуто увагу на відсутність судимостей ОСОБА_5 , а також на його самостійну явку до слідчого 21.01.2020 для одержання повідомлення про підозру, а також 22.01.2020 до слідчого судді для участі у розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За таких обставин в задоволенні поданого клопотання слід відмовити.

Враховуючи те, що під час розгляду клопотання, прокурором не надано доказів про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам зазначених в клопотанні (п.3 ч.1 ст.194 КПК України), слідчий суддя, згідно положень ч.4 ст.194 КПК України, має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений в клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Враховуючи наведене, слідчий суддя приходить до висновку про можливість застосування відносно підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, а саме запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час та покласти на нього обов`язки передбачені ч.5 ст. 194 КПК України.

Відповідно до положення ч.1 ст.181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Керуючись ст.ст. 176-178, 181, 183, 184, 186, 187, 193, 194, 196, 197, 309, 395 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання відмовити.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком до 20 березня 2020 року включно.

Заборонити підозрюваному ОСОБА_5 залишати місце проживання, а саме будинок по АДРЕСА_1 із 21 години 00 хвилин до 06 години 00 хвилин у понеділок, вівторок, середу, четвер, п`ятницю, а також у вихідні суботу, неділю, святкові дні, протягом строку тримання під домашнім арештом без застосування електронних засобів контролю.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 такі обов`язки:

1) прибувати за кожним викликом до слідчого, прокурора чи суду, залежно від стадії кримінального провадження;

2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту направити для виконання до Черняхівського відділення Коростишівського відділу поліції ГУНП в Житомирській області.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що в разі не виконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Обов`язки на ОСОБА_5 покладено на строк до 20 березня 2020 року включно.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя