Справа № 404/8386/19
Номер провадження 1-кс/404/104/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 січня 2020 року Слідчий суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда ОСОБА_1 з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у залі суду в місті Кропивницькому клопотання слідчого СВ Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_4 , погодженого з прокурором Кіровоградської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про застосування підозрюваному запобіжного заходу у виді тримання під вартою, по кримінальному провадженню №0007289, стосовно:

ОСОБА_6 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Кіровограді, українця, громадянина України, з загальною середньою освітою, не одруженого, без утриманців, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого та фактично проживаючого по АДРЕСА_1 , раніше не судимого; стосовно ОСОБА_6 , Кіровоградським районним судом Кіровоградської області вирішується обвинувальний акт по 19 епізодам за ч. 3 ст. 185 КК України,

підозрюваного в цьому кримінальному провадженні за ч. 2 ст. 185, ч.3 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Кропивницького відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області, за погодженням з прокурором Кіровоградської місцевої прокуратури, звернувся до Кіровського районного суду міста Кіровограда з клопотанням, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_6 , якому 19.12.2019 року вручено повідомлення про підозру, в тому, що він вчинив 2 епізоди, спрямованих на вчинення таємного викрадення чужого майна (крадіжка), вчиненого повторно, які мали місце 07 грудня 2019 року та 08 грудня 2019 року, чим спричинив матеріальну шкоду потерпілим ОСОБА_7 та ОСОБА_8 .

Крім того вчинив 4 епізоди спрямовані на таємне викрадення чужого майна, поєднаного з проникненням у приміщення, чим завдав матеріальну шкоду потерпілим: ОСОБА_9 , ОСОБА_8 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 .

Слідчий з прокурором заявлені у клопотанні вимоги підтримали.

Захисник і підозрюваний заперечили проти запропонованого слідчим виду запобіжного заходу-тримання під вартою, наполягають на застосуванні менш суворого запобіжного заходу.

Згідно практики Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Ионкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення. Внесене на розгляд слідчого судді клопотання, відповідає як вимогам ст.184 КПК України, так і практиці застосування рішень Європейського суду, оскільки протоколи: огляду місця події, огляду предмету, допиту свідків та потерпілих, пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, містять достатньо даних про наявність обґрунтованої підозри стосовно ОСОБА_6 за ч.2 ст. 185, ч.3 ст. 185 КК України.

Суто з об`єктивних причин, у перші дні від початку цього досудового розслідування, слідчий суддя не має можливості дати остаточну оцінку: належності, допустимості достатності доказів та правильності кваліфікуючих ознак злочину. Перераховані обставини є завданням судового розгляду. При вирішенні заявлених у клопотанні вимог, достатньо встановити обґрунтованість пред`явленої підозри, що виконано слідчим з прокурором.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінальних правопорушень, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

У порядку ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі понад п`ять років.

Так, злочини, по яким пред`явлено повідомлення про підозру ОСОБА_6 є: тяжкими, та середньої тяжкості, повторними, умисними, корисливими. Посягають на суспільні інтереси - проти власності, шкоду не відшкодовано.

Перелічені обставини істотно підвищують ступінь та характер суспільної небезпеки діяння. Дії підозрюваного характеризуються як заздалегідь сплановані, мають системний характер, обдумані, вчинені у нічний час, із заздалегідь підшукуваним знаряддям вчинення злочину. Слідчий суддя взяв до уваги дані, що характеризують особу, який підозрюється у вчиненні майнового злочину, раніше не судимого, однак відносно якого розглядається обвинувальний акт в іншому суді за аналогічні тяжкі корисливі злочини, порядком 19 епізодів. Як особа, підозрюваний є соціально не адаптований, не має законного джерела одержання доходу чи/або заробітної плати. Тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 у разі визнання його винним до шести років позбавлення волі, є підставою для початку/продовження можливого переховування від слідства та суду. За таких умов, вважаю, що підозрюваному не може бути застосований більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою, через наявність ризиків, передбачених у пунктах 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України.

У даному конкретному випадку існують реальні ознаки суспільного інтересу та необхідність забезпечення завдань кримінального провадження і завершення досудового розслідування по кримінальному провадженню (ст.2 КПК України), які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають принцип поваги до особистої свободи підозрюваного.

На виконання п.2 ч.2 ст.183 КПК України прокурор довів, що ОСОБА_6 після обставин, в яких він підозрюється, залишив місце пригоди, одразу розпорядився викраденим майно, таким чином свідомо активно перешкоджав встановленню істини по справі.

У разі застосування ОСОБА_6 запобіжного заходу, не пов`язаних з триманням під вартою, вказане не зможе забезпечити на початковому етапі проведення досудового розслідування та у подальшому належного виконання останнім його процесуальних обов`язків: так, відстоювання власної правової позиції є передумовою для впливу на потерпілого/свідків, знищенню чи перетворенню доказів, що ускладнить і затягне досудове розслідування. Така кваліфікуюча ознака як повторність, є проявом ігнорування принципу мирного володіння майном. Перебуваючи на волі без законного джерела доходу, підозрюваний буде мати можливість допустити вчинення нових корисливих кримінальних правопорушень. Тримання під домашнім арештом, не здатне забезпечити ризики передбачені ст.177 КПК України та належне виконання покладених на нього процесуальних обов`язків, оскільки до підозрюваного був застосований запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту по іншому кримінальному провадженню, однак вказаний запобіжний захід не став для підозрюваного стримуючим фактором, підозрюваний продовжував вчиняти аналогічні тяжкі кримінальні правопорушення.

ОСОБА_6 підозрюється у тяжких злочинах, не пов`язаному із застосуванням насильства, тому згідно п.1 ч.4 ст.183 КПК України, при застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно визначити заставу, яка становить тридцять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановлений Законом, станом на перше січня 2020 року, який буде достатнім для забезпечення належної поведінки підозрюваного, та зумовлений ступенем довіри, до нього при якому перспектива втрати внесеної застави, буде стримуючим фактором, щоб в особи, щодо якої застосовано заставу, не виникло бажання будь яким чином перешкоджати встановленню істини по кримінальному провадженню. Враховуючи дані про особу підозрюваного, обставини кримінального провадження, кількість і тяжкість кримінальних правопорушень у вчиненні яких він підозрюється, правильним буде визначити підозрюваному саме такий розмір застави, як то вимагають положення п.п.1-3 ч. 5 ст.182 КПК України.

Відповідно до ст. 209 КПК України, моментом фактичного затримання ОСОБА_6 буде вважатись час проголошення цієї ухвали, тобто з 15 години 00 хвилин, 20 січня 2020 року.

Повідомлення про підозру вручено ОСОБА_6 19 грудня 2019 року, тобто час досудового розслідування спливає 19 лютого 2020 року, саме до цього дня може бути застосований запобіжний захід у виді тримання під вартою, починаючи з 20 січня 2020 року по 19 лютого 2020, тобто на 31 день.

Керуючись ст.ст.131-132, 176-178, 193-197, 309, 369-372 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_4 задовольнити.

Застосувати підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у виді тримання його під вартою строком на 31 день.

Строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 рахувати з 15 годині 20 січня 2020 року.

Застосований запобіжний захід-тримання під вартою ОСОБА_6 припиняє свою дію о 15 годині, 19 лютого 2020 року.

Визначити ОСОБА_6 тридцять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, в якості застави, що в грошовому еквіваленті становить 63 060 грн. (шістдесят три тисячі шістдесят гривень нуль копійок), яка ним або заставодавцем може бути внесена на депозитний рахунок UA0002505, отримувач коштів ТУ ДСА України в Кіровоградській області , банк отримувача ДКСУ місто Київ; код банку отримувача МФО 820172, призначення платежу: «застава за ОСОБА_6 по клопотанню 404/8386/19; 1-кс/404/104/20, Кіровський районний суд міста Кіровограда, із зазначенням анкетних даних особи, яка вносить заставу».

У разі внесення заставодавцем визначеної в ухвалі суми застави, зобов`язати підозрюваного ОСОБА_6 - прибувати за викликом до слідчого, прокурора або суду; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; утримуватися від спілкування із потерпілим та свідками, носити електронний засіб контролю. Попередити підозрюваного ОСОБА_6 , що в разі невиконання покладених на нього зобов`язань внесена застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету.

Роз`яснити підозрюваному правила користування пристроєм, техніку безпеки поводження з ним та наслідки його зняття або неправомірного втручання в його роботу з метою ухилення від контролю. Відмова від носіння засобу електронного контролю, умисне зняття, пошкодження або інше втручання з метою ухилення від контролю, а рівно намагання вчинити зазначені дії є невиконанням обов`язків, покладених на підозрюваного при обранні запобіжного заходу.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення. Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги за відсутності такої скарги, а при оскарженні ухвали - після постановлення ухвали апеляційним судом при відхиленні апеляції.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1