Провадження1-кс/991/3437/19
У Х В А Л А
іменем України

22 січня 2020 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу представника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 на рішення детектива Національного антикорупційного бюро України про відмову у визнанні потерпілою,

ВСТАНОВИЛА:
До Вищого антикорупційного суду надійшла скарга адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_3 на постанову детектива Національного антикорупційного бюро України від 19.12.2019 про відмову у визнанні ОСОБА_3 потерпілою у кримінальному провадженні № 0000856.

Скарга обґрунтовується тим, що 17.12.2019 адвокатом ОСОБА_4 подана до Національного антикорупційного бюро України заява ОСОБА_3 про залучення її до кримінального провадженні як потерпілу. Однак 19.12.2019 детектив повідомив рішення про відмову у визнанні її потерпілою. Скаржник вважає таку постанову необґрунтованою, оскільки розмір матеріальної шкоди може бути встановлений після проведення перевірки в межах кримінального провадження шляхом проведення слідчих (процесуальних) дій. Також скаржник зазначає, що постанова складена всупереч вимог ст. 110 КПК України. У зв`язку з цим просить скасувати зазначене рішення (постанову) детектива НАБУ, зобов`язати детектива направити ОСОБА_3 та адвокату ОСОБА_4 пам`ятку про процесуальні права та обов`язки та зобов`язати детектива винести постанову про визнання ОСОБА_4 представником потерпілої ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000856.

В судове засідання представник заявниці не з`явився, подав клопотання про розгляд скарги без його участі. Детектив НАБУ просив розглядати скаргу за його відсутності. Фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалося у зв`язку із неприбуттям у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні (ч. 4 ст. 107 КПК України).

Розглянувши скаргу та долучені до неї матеріали, слідчий суддя дійшла таких висновків.
Відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є, серед іншого, те, щоб до кожного учасника була застосована належна правова процедура.
Слідчий суддя це суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні (п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України). Слідчі судді Вищого антикорупційного суду здійснюють судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду відповідно до ч. 1 ст. 33-1 КПК України (ч. 2 ст. 33-1 КПК України). А згідно із ст. 26 КПК України слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.
Оскарження рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора передбачений главою 26 КПК України (ст. 303-308). При чому можливість такого оскарження передбачається під час досудового розслідування.
П. 10 ч. 1 ст. 3 КПК України виділяє в кримінальному провадженні такі стадії, як досудове розслідування і судове провадження. Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 3 КПК України досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності.

Водночас, в матеріалах скарги наявний витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 13.01.2020, в якому міститься інформація про те, що 28.12.2019 кримінальне провадження № 0000856 від 06.09.2018 направлене до суду з обвинувальним актом. За таких умов на час розгляду скарги ОСОБА_4 на рішення детектива Національного антикорупційного бюро України про відмову у визнанні потерпілою ОСОБА_3 досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні вже закінчене.
Отже, слідчий суддя не має процесуальних повноважень розглядати по суті подану скаргу, оскільки відповідно до приписів ст. 303 КПК України вона може розглядатися лише під час досудового розслідування.
Також згідно зі ст. 21 КПК України кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону. Зважаючи на те, що розгляд скарги в порядку ст. 303 КПК України неможливий на стадії судового провадження, слідчий суддя Вищого антикорупційного суду не буде вважатися судом, встановленим законом.
Відповідно до ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути постановлена про: скасування рішення слідчого чи прокурора; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.
Враховуючи вищевикладене вище, слідчий суддя не має повноважень щодо розгляду скарги адвоката ОСОБА_4 у кримінальному провадженні, досудове розслідування у якому закінчене, що є підставою для відмови в її задоволенні.
З огляду на викладене, керуючись ст. 2, 3, 21, 26, 33-1, 303-307, 309 КПК України, слідчий суддя
П О С Т А Н О В И ЛА:
В задоволенні скарги представника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 на постанову детектива Національного антикорупційного бюро України від 19.12.2019 про відмову у визнанні потерпілою ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000856 від 06.09.2018, відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1