УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 червня 2020 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 ,

з участю прокурорів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

при секретарі ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого слідчого управління Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_7 , погоджене заступником начальника відділу прокуратури Київської області ОСОБА_8 , подане у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до ЄРДР за №0000658 від 01.06.2020 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Первомайське Донецької області, громадянина України, не одруженого, з неповною вищою освітою, працює на посаді адміністратора на ринку «Столичному», який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

у вчиненні злочинів, передбачених ст.257, ч.2 ст.15, п.п.1, 6, ч.2 ст.115 КК України,
В С Т А Н О В И В:
До Шевченківського районного суду міста Києва надійшло зазначене клопотання, яке обґрунтовується тим, що Слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Київській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні за №0000658 від 01.06.2020 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ст.257, ч.2 ст.15, п.п.1, 6, ч.2 ст.115 КК України.

За обставин, викладених у клопотанні ОСОБА_4 02.06.2020 о 13:30 год. затримано в порядку ст.208 КПК України та 03.06.2020 повідомлено про підозру у вчиненні злочинів, передбачених ст.257, ч.2 ст.15, п.п.1, 6, ч.2 ст.115 КК України.

Підставами підозрювати ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень є зібрані в кримінальному провадженні докази.
У органу досудового розслідування є підстави вважати, що підозрюваний вчинив інкриміновані злочини, які відносяться до категорії особливо тяжких злочинів, санкція яких передбачає покарання у вигляді позбавлення волі до п`ятнадцяти років.
У зв`язку з чим слідчий просить застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, з огляду на наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України: переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення та незаконно впливати на свідків, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення та іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню.
Слідчий посилається на те, що при обранні запобіжного заходу необхідно врахувати те, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, та не забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків. Беручи до уваги викладене, а також дані про особу ОСОБА_4 , обставини кримінальних правопорушень, у вчиненні яких він підозрюється, просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

У судовому засіданні прокурори підтримали подане клопотання та просили його задовольнити з підстав, зазначених в ньому.
Захисник заперечував проти клопотання, вказали на недоведеність причетності ОСОБА_4 до інкримінованих злочинів, а також на необґрунтованість клопотання та ризиків, наведених в ньому, просив застосувати до нього більш м`який запобіжний захід, оскільки сама тяжкість інкримінованого злочину та покарання за нього не є підставою для застосування найбільш суворого запобіжного заходу.
Підозрюваний також заперечував проти застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, наголосив, що не причетний до вчинення інкримінованого злочину.
За клопотанням сторони захисту в судовому засіданні було допитано свідків ОСОБА_9 , який надав показання з приводу непричетності ОСОБА_4 до події злочину, оскільки під час стрілянини він та підозрюваний разом перебували у нього вдома і спостерігали за подією із вікна квартири свідка, а свідки ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 охарактеризували підозрюваного ОСОБА_4 як порядну людину, яка веде здоровий та позитивний спосіб життя та просили взяти його на поруки.
Заслухавши думку учасників судового розгляду, свідків, дослідивши матеріали, на які посилається слідчий, обґрунтовуючи доводи клопотання, слідчий суддя дійшов такого висновку.
В судовому засіданні встановлено, що Слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Київській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні за №0000658 від 01.06.2020 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ст.257, ч.2 ст.15, п.п.1, 6, ч.2 ст.115 КК України.

За обставин, викладених у клопотанні ОСОБА_4 02.06.2020 о 13:30 год. затримано в порядку ст.208 КПК України та 03.06.2020 повідомлено про підозру у вчиненні злочинів, передбачених ст.257, ч.2 ст.15, п.п.1, 6, ч.2 ст.115 КК України.

Підставами підозрювати ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень є зібрані в кримінальному провадженні докази.
З наданих матеріалів клопотання вбачається, що на даній стадії є достатні дані, які вказують на обґрунтованість підозри ОСОБА_4 до вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ст.257, ч.2 ст.15, п.п.1, 6, ч.2 ст.115 КК України, що підтверджується наявними в матеріалах та дослідженими слідчим суддею доказами.
Варто зазначити, що під час вирішення питання щодо застосування запобіжних заходів оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті доведення чи не доведення винуватості особи з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб встановити чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

За визначенням Європейського суду з прав людини «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йде мова у статті 5 § 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин».

Так, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Слідчому судді під час вирішення питання про застосування запобіжного заходу не надається весь обсяг доказів, зібраних під час досудового розслідування та дані щодо джерел їх отримання. Такі матеріали мають надаватися суду при судовому провадженні відповідного кримінального провадження та саме на цій стадії, передбачено здійснення оцінки доказів з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупності доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, яким закінчується судове провадження.

Таким чином, на даній стадії досудового розслідування слідчий суддя не оцінює надані фактичні дані на предмет їх належності та допустимості, проте наведені дані, враховуючи стадію досудового розслідування, свідчать про причетність ОСОБА_4 до події вказаних злочинів, враховуючи наявні протоколи слідчих дій в сукупності з іншими документами, а також зважаючи на те, що слідчим суддею на даній стадії не вирішується питання про винуватість особи, а лише про її причетність до події інкримінованих злочинів, враховуючи також те, що слідчому судді на даній стадії не надається всього об`єму доказів.

Відповідно до ч. 2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також наявність ризиків, передбачених цим Кодексом.

Частиною 2 ст. 177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Таким чином, враховуючи наведені вище обставини, стадію досудового розслідування, слідчий суддя приходить до висновку про доцільність та необхідність проведення подальшого досудового розслідування у даному кримінальному провадженні, у зв`язку з чим доцільним є застосування запобіжного заходу.

Обговорюючи питання наявності зазначених у клопотанні ризиків щодо переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та вчинити інше кримінальне правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідків, знищити, сховати або спотворити речі або документи, чи іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню є цілком ймовірним.

Доводи сторони захисту щодо того, що ОСОБА_4 не вчиняв інкриміновані злочини, слідчий суддя зазначає, що вказані доводи будуть перевірятися в судовому засідання складом суду безпосередньо під час судового слідства, оскільки на даній стадії слідчому судді не надається той об`єм доказів, на підставі яких можливо вирішити питання про винуватість чи невинуватість особи, зазначене є предметом судового розгляду.

Відповідно до статті 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів оцінює в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення ОСОБА_4 кримінальних правопорушень; тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання його винуватим у кримінальних правопорушеннях, у вчиненні яких він підозрюється; вік та стан здоров`я ОСОБА_4 ; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання; наявність у підозрюваного ОСОБА_4 підтвердженого місця роботи; репутацію ОСОБА_4 ; його майновий стан; 8) відсутність судимостей у нього; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.
Наведене вище є достатньо вагомими підставами для прийняття підозрюваним спроб уникнути відповідальності шляхом переховування від органу досудового розслідування, а також можливість вчинити інше кримінальне правопорушення, незаконно впливати на свідків, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення та іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню.

В контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Панченко проти Росії). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Бекчиєв проти Молдови).

Таким чином, враховуючи наведені вище обставини, стадію досудового розслідування, характер правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , його особу, слідчий суддя приходить до висновку про доцільність та необхідність проведення подальшого досудового розслідування у даному кримінальному провадженні, у зв`язку з чим доцільним є застосування запобіжного заходу.

При цьому, слідчий суддя приходить до висновку про доведеність органом досудового розслідування ризику можливості підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та суду, оскільки достатні стримуючі фактори, які б свідчили про протилежне в матеріалах провадження відсутні, а також про можливість вчинити інше кримінальне правопорушення.

Статтею 183 КПК України визначено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, і визначений вичерпний перелік випадків можливості застосування такого заходу.

Наведене вище нівелює доводи сторони захисту про відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, та свідчить про відсутність підстав для застосування відносно підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.

Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку, що встановлені вище обставини є достатніми для обрання відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Приймаючи до уваги обставини, передбачені ст.178 КПК України, у т.ч. вік, стан здоров`я, обставини вчинення злочину, стадію кримінального провадження, інші дані, що характеризують особу підозрюваного, аналізуючи наведене у сукупності, слідчий суддя приходить до висновку, що застосування інших, більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Статтею 197 КПК передбачено, що строк дії ухвали про тримання особи під вартою не може перевищувати 60 днів.

Таким чином, існують передбачені законом підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання підозрюваного під вартою в межах строку досудового розслідування, тобто до 01.08.2020 включно без визначення розміру застави, зважаючи на обставини скоєного злочину із застосуванням насильства у відповідності до приписів частини четвертої статті 183 КПК України.

Крім іншого, слідчим суддею враховується, що згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Приймаючи до уваги наведене, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 177, 178, 182, 183, 184, 192-194, 196, 197, 209, 372, 376, 395 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В :
Клопотаннязадовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою.
Строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді тримання під вартою визначити до 60 днів, в межах строку досудового розслідування, до 01 серпня 2020 року включно.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1