Справа № 638/1434/20
Провадження № 1-кп/638/1014/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 березня 2020 року Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

секретаря ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

потерпілого ОСОБА_4 ,

захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

обвинувачених ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні обвинувальний акт по кримінальному провадженню № 0005010 від 07.12.2019 року за обвинуваченням ОСОБА_8 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.187 КК України та ОСОБА_7 у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.187, ч.2 ст.185 КК України, -

в с т а н о в и в:

В провадженні Дзержинського районного суду м.Харкова перебуває обвинувальний акт кримінального провадження № 0005010 від 07.12.2019 року за обвинуваченням ОСОБА_8 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.187 КК України та ОСОБА_7 у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.187, ч.2 ст.185 КК України.

В судовому засіданні прокурором заявлено клопотання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченим ОСОБА_8 , ОСОБА_7 з посиланням на наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України. Також, прокурор вважав можливим призначити даний обвинувальний акт до розгляду в судовому засіданні.

Потерпілий ОСОБА_4 вважав за необхідне повернути обвинувальний акт прокурору, посилаючись на некоректне проведення досудового розслідування. Вважав, що на лаві підсудних повинна бути ще одна особа, яка не притягнута до кримінальної відповідальності. В той час підтримав думку прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинуваченим ОСОБА_8 та ОСОБА_7 ..

Захисники ОСОБА_5 та ОСОБА_6 підтримали думку потерпілого та вважали за необхідне повернути обвинувальний акт прокурору, просили змінити запобіжний захід своїм підзахисним на такий, що не пов`язаний з триманням під вартою - домашній арешт через відсутність доказів, що підтверджують наявність ризиків, на які посилався прокурор.

Обвинувачений ОСОБА_7 підтримав думку свого захисника.

Обвинувачений ОСОБА_8 підтримав думку ОСОБА_7 , турбується про стан свого здоров`я через всесвітню пандемію, яка стала підставою для звільнення осіб, які тримаються під вартою в Ірані.

Вислухавши учасників процесу, дослідивши обвинувальний акт з додатками, суд прийшов до наступного.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право, зокрема, повернути обвинувальний акт прокурору, якщо він не відповідає вимогам цього Кодексу.

Згідно зі ст. 110 КПК України обвинувальний акт є процесуальним рішенням, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування. Обвинувальний акт повинен відповідати вимогам до змісту та форми передбаченим у ст. 291 цього Кодексу.

При цьому, суд може повернути обвинувальний акт слідчому або прокурору виключно з підстав невідповідності вимогам ст. 291 КПК України. Тобто, для ухвалення рішення про повернення обвинувального акту прокурору з підстав його невідповідності вимогам КПК України суд має встановити невідповідність форми чи змісту такого обвинувального акту положенням ст. 291 КПК України.

Відповідно до ст. 291 КПК України, обвинувальний акт повинен містити такі відомості: найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер; анкетні відомості кожного обвинуваченого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); анкетні відомості кожного потерпілого; прізвище ім`я, по батькові та займана посада слідчого, прокурора; виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення; обставини, які обтяжують чи пом`якшують покарання; розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; розмір витрат на залучення експерта; дату та місце його складання та затвердження. Обвинувальний акт підписується слідчим та прокурором, який його затвердив, або лише прокурором, якщо він склав його самостійно.

Відповідно до глави 27 КПК України, у підготовчому судовому засіданні суд зобов`язаний перевірити матеріали кримінального провадження, з`ясувати достатність фактичних і юридичних підстав для прийняття судових рішень, передбачених ч.3 ст. 314 КПК України, вирішити питання, пов`язані з підготовкою кримінального провадження до судового розгляду. При цьому завданням цього провадження є процесуальне та організаційне забезпечення проведення судового розгляду, тобто суд позбавлений можливості досліджувати докази кримінального провадження, оскільки це прерогатива суду під час судового розгляду.

Зокрема, на стадії підготовчого судового засідання суд перевіряє обвинувальний акт на відповідність вимогам ст. 291 КПК України. Вказана стаття містить конкретний перелік відомостей, які має містити обвинувальний акт, та не підлягає розширеному тлумаченню.

Таким чином, суд не може виходити за межі предмету розгляду у підготовчому судовому засіданні, та фактично вдаватися до дослідження обставин кримінального провадження, що є неприпустимим на даній стадії судового розгляду.

Відповідно до п. 24 ч. 1 ст. 3 КПК України судове провадження - кримінальне провадження у суді першої інстанції, яке включає підготовче судове провадження, судовий розгляд і ухвалення та проголошення судового рішення, провадження з перегляду судових рішень в апеляційному, касаційному порядку, а також за нововиявленими або виключними обставинами.

Аналіз зазначених норм дає підстави вважати, що підготовче судове засідання в судовому провадженні є обов`язковою, самостійною стадією кримінального процесу, основною метою проведення якого є визначення судом можливості на законних підставах призначити кримінальне провадження до судового розгляду на підставі наданого обвинувального акта. При цьому судом у підготовчому судовому засіданні не надається оцінка обставинам кримінального провадження та законності проведених в ході досудового розслідування процесуальних дій та прийнятих рішень.

У цьому зв`язку, слід звернути увагу на те, що відповідно до ч. 4 ст. 291 КПК України стороні обвинувачення забороняється надання суду до початку судового розгляду інших документів ніж обвинувальний акт та додатки до нього.

Як випливає з наведеного вище, положення ст. 314-316 КПК України визначають перелік дій, які суд проводить під час підготовчого судового засідання, що пов`язані виключно з підготовкою до судового розгляду. Всі інші дії судом вчиняються під час судового розгляду кримінального провадження.

Таким чином, формулювання обвинувачення та правова кваліфікація кримінального правопорушення викладається в обвинувальному акті у такому виді, як це вважає за правильне прокурор.

Питання про узгодженість викладення в обвинувальному акті, власне, фактичних обставин справи, а також про узгодженість викладених фактичних обставин справи з формулюванням обвинувачення та з правовою кваліфікацію кримінального правопорушення, як і конкретизація правової кваліфікації кримінального правопорушення не можуть бути предметом розгляду у підготовчому судовому засіданні, оскільки на цій стадії судового провадження суд не вправі вдаватися до оцінки вказаних обставин.

Згідно з ч. 3 ст. 314 КПК України на стадії підготовчого судового засідання суд має встановити, чи відповідає по формі обвинувальний акт вимогам КПК, зокрема ст. 291 КПК України, та чи не містить він положення, що суперечать одне одному, водночас обставини, викладені в обвинувальному акті, формулювання обвинувачення та правова кваліфікація кримінального правопорушення, тобто суть обвинувального акта є предметом розгляду в судовому засіданні кримінального провадження по суті.

Відповідно до ч. 4 ст. 110 КПК України обвинувальний акт є процесуальним рішенням, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування. Обвинувальний акт повинен відповідати вимогам, передбаченим у ст. 291 цього Кодексу.

На переконання суду, обвинувальний акт у вказаному кримінальному провадженні складений відповідно до вимог ст. 291 КПК України, оскільки за змістом п. 5 ч. 2 ст. 291 КПК України всі необхідні реквізити обвинувального акту, направленого до суду у цьому кримінальному провадженні, зазначені у його тексті прокурором, який затверджував зазначений акт, включаючи, виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважав встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення за нормами КК України та формулювання самого обвинувачення. У реєстрі матеріалів до обвинувального акта прокурором викладено рух та сутність вчинених на стадії досудового розслідування слідчих та процесуальних дій у цьому кримінальному провадженні.

До того ж, як прямо передбачено законом та на що звертає увагу прокурор, фактичні обставини кримінального правопорушення викладаються в такій формі і в такому об`ємі, в тому числі щодо способу вчинення кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими за результатами проведеного досудового розслідування.

За таких обставин, доводи потерпілого щодо невідповідності вимогам КПК України не знайшли свого підтвердження, а тому суд залишає без задоволення клопотання про повернення обвинувального акту прокурору.

Перешкод для призначення судового засідання немає, а саме, підстави для прийняття рішень, передбачених п.п.1-4 ч.2 ст.314 КПК України відсутні, проведені всі необхідні дії щодо підготовки до судового розгляду.

Кримінальне провадження підсудне Дзержинському районному суду м.Харкова.

Підстав для закриття, зупинення проваджень немає.

Обвинувальний акт складений відповідно до вимог ст.291 КПК України, при його затвердженні прокурором дотримані вимоги закону.

Порушення вимог кримінально-процесуального законодавства під час порушення справи, провадження дізнання або досудового слідства, без усунення яких справа не може бути призначена до судового розгляду, не встановлено.

З`ясовано питання про склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді. Клопотань про здійснення судового виклику певних осіб до суду для допиту, витребування певних речей чи документів не заявлено.

Враховуючи, що судом проведені всі підготовчі дії, передбачені нормами чинного КПК України, суд вважає за можливе призначити справу відносно ОСОБА_8 , ОСОБА_7 до судового розгляду.

Що стосується клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинувачених, суд зазначає наступне.

Відповідно до вимог ст.331 КПК України до спливу продовженого строку суд зобов?язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

При визначенні питання доцільності продовження тримання обвинуваченим під вартою, суд враховує тяжкість та обставини кримінального правопорушення у вчиненні якого останні обвинувачуються, яке є особливо тяжким злочином (ст.12 КК України) і щодо яких є обгрунтоване органами досудового розслідування обвинувачення, тяжкість покарання, яке може бути призначено у разі доведення їх винуватості у вчиненні злочину, а тому суд, приймаючи до уваги стан здоров`я обвинувачених, щодо яких відсутні об`єктивні медичні застереження про неможливість перебування під вартою, дані про особу обвинувачених, їх сімейний стан, вважає за необхідне продовжити щодо обвинувачених ОСОБА_8 , ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки відсутні підстави вважати, що інші (менш суворі) запобіжні заходи, передбачені ст. 176 КПК України, в тому числі і домашній арешт, можуть забезпечити виконання обвинуваченими процесуальних обов`язків, що випливають із ч.5 ст.194 КПК України, зокрема, прибувати за кожною вимогою до суду, їх належну поведінку.

Залишається достатньо підстав вважати, що обвинувачені, опинившись на волі, зможуть перешкодити встановленню істини у справі під час судового провадження і на це вказують такі обставини: характер протиправних дій, обставини, за яких обвинувачені вчинили дії, що ставляться їм в провину, відтак наявний ризик можливого впливу на свідків подій. Крім того, є достатньо підстав вважати, що обвинувачені, зможуть ухилитися від суду та не виконати процесуальні рішення (ризик переховування).

Продовжуючи тримання обвинуваченим ОСОБА_8 , ОСОБА_7 під вартою, суд вважає таку міру виправданою, оскільки цього вимагають істинні вимоги публічного інтересу, які незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають правило поваги до особистої свободи (рішення ЄСПЛ у справі «Лабіта проти Італії»).

Враховуючи викладене, відсутність законодавчо визначених підстав для зміни обвинуваченим запобіжного заходу на такий, що не пов`язаний з триманням під вартою, суд залишає клопотання захисників без задоволення.

Керуючись ст.ст.177,314 -317,331 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання потерпілого ОСОБА_4 про повернення обвинувального акту прокурору для належного оформлення залишити без задоволення.

Клопотання прокурора Харківської місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_3 про продовження строку тримання під вартою у відношенні ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , - задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на 60 діб кожного - до 25 травня 2020 року.
Клопотання захисників про зміну запобіжного заходу залишити без задоволення

Призначити судовий розгляд кримінального провадження № 0005010 від 07.12.2019 року за обвинуваченням ОСОБА_8 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.187 КК України та ОСОБА_7 у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.187, ч.2 ст.185 КК України на 22 травня 2020 року о 11-30 годині в приміщенні Дзержинського районного суду м.Харкова за адресою: м.Харків, пр.Перемоги,52-В.

Судовий розгляд кримінального провадження здійснювати одноособово суддею у відкритому судовому засіданні, з викликом прокурора, потерпілих, свідків та за участі обвинувачених.

Копію ухвали направити учасникам судового провадження.

Ухвала може бути оскаржена в частині продовження строку тримання під вартою до Харківського апеляційного суду протягом 7 діб з дня проголошення ухвали.

Головуючий: ОСОБА_1