Справа 288/1515/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 січня 2020 року . смт. Попільня

Попільнянський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
підозрюваного - ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,
потерпілої ОСОБА_6 ,
представника потерпілої ОСОБА_7 ОСОБА_8 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Попільня Житомирської області заяву захисника підозрюваного ОСОБА_4 - ОСОБА_9 про відвід слідчого судді Попільнянського районного суду Житомирської області ОСОБА_10 від участі у розгляді клопотання про встановлення строку ознайомлення підозрюваного з матеріалами досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000256 від 12 жовтня 2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 286 КК України,

ВСТАНОВИВ:
В провадженні слідчого судді Попільнянського районного суду Житомирської області ОСОБА_10 перебуває клопотання слідчого Попільнянського ВП Коростишівського ВП ГУ НП в Житомирській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_11 , про встановлення строку ознайомлення підозрюваного з матеріалами досудового розслідування.
09 січня 2020 року від захисника підозрюваного ОСОБА_4 ОСОБА_9 , надійшла заява, в якій останній просить відвести слідчого суддю Попільнянського районного суду Житомирської області ОСОБА_10 від участі у розгляді клопотання про встановлення строку ознайомлення підозрюваного з матеріалами досудового розслідування.
В обґрунтування відводу зазначає, що в провадженні слідчого судді ОСОБА_10 перебуває на розгляді клопотання про обмеження строку ознайомлення в порядку статті 290 КПК України по кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000256 від 12 жовтня 2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 286 КК України. Починаючи з початку досудового розслідування суддя ОСОБА_10 приймає участь в якості слідчого судді і починаючи з 12 жовтня 2019 року по даний час задовольняв всі клопотання сторони обвинувачення. Крім цього, в порядку частини 1 статті 193 КПК України під час розгляду клопотань про продовження строку тримання під вартою залучає потерпілих як сторону кримінального провадження. Також зазначає, що від його підзахисного надійшла інформація, що суддя ОСОБА_10 лікувався у фіз. кабінеті Попільнянської ЦРЛ. Таким чином, зважаючи на вищевикладене, відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України сторона захисту вважає, що наявні підставі, які викликають сумнів у неупередженості слідчого судді ОСОБА_10 ..
Захисник та підозрюваний в судовому засіданні підтримали подану заяву та доводи, викладені в ній.
Прокурор в судовому засіданні заперечував проти задоволення заяви, вважає, що доводи сторони захисту необґрунтовані та не підтверджені належними доказами.
Представник потерпілої ОСОБА_7 ОСОБА_8 , в судовому засіданні заперечувала проти задоволення заяви про відвід, зазначені підстави для відводу не підтверджені доказами.
Заслухавши доводи учасників процесу, дослідивши матеріали кримінального провадження, суд приходить до наступного.
В провадженні слідчого судді Попільнянського районного суду Житомирської області ОСОБА_10 перебуває справа № 288/1515/19-1-кс/288/4/20 за клопотанням слідчого Попільнянського ВП Коростишівського ВП ГУ НП в Житомирській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_11 , про встановлення строку ознайомлення підозрюваного з

матеріалами досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000256 від 12 жовтня 2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 286 КК України.
У вказаному клопотанні слідчому судді ОСОБА_10 заявлено відвід.
Відповідно до ст. 1 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», судова влада в Україні відповідно до конституційних засад поділу влади здійснюється незалежними та безсторонніми судами, утвореними згідно із законом.
Статтею 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачено, що суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.
Згідно ч. 1 ст. 7 вказаного вище Закону, кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним законом.
Статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
Перелік підстав, за наявності яких суддя підлягає відводу, визначений ст. 75, 76 КПК України.
Відповідно до ст. 75 КПК України, слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні:
1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;
2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;
3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;
4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;
5)у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи. У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.
Оцінюючи доводи заяви по відвід, а також пояснення захисника ОСОБА_5 , надані в судовому засіданні під час розгляду вказаної заяви, суд керується таким.
Як вбачається з висновків щодо застосування норм права, викладених в постановах Верховного Суду, в тому числі в постанові від 12.07.2018 року по справі № 745/398/16-к, поняття судової дискреції (судового розсуду) у кримінальному судочинстві охоплює повноваження суду (права та обов`язки), надані йому державою, обирати між альтернативами, кожна з яких є законною, інтелектуально-вольову владну діяльність суду з вирішення у визначених законом випадках спірних правових питань, виходячи із цілей та принципів права, загальних засад судочинства, конкретних обставин справи, даних про особу винного, справедливості й достатності обраного покарання тощо. Дискреційні повноваження суду визнаються і Європейським судом з прав людини (зокрема, у справі «Довженко проти України»), який у своїх рішеннях зазначає лише про необхідність визначення законності, обсягу, способів та меж застосування свободи оцінювання представниками судових органів виходячи з відповідності таких повноважень суду принципу верховенства права.
Таким чином, слідчий суддя Попільнянського районного суду Житомирської області ОСОБА_10 приймаючи під час досудового розслідування певні процесуальні рішення, зокрема щодо застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, арешт майна, продовження строку запобіжного заходу, тощо, реалізовував процесуальні права, якими він наділений згідно чинного законодавства України, та діяв в межах дискреційних повноважень, обираючи між відповідними альтернативними процесуальними рішеннями.
Даних, які б свідчили, що відповідні процесуальні рішення приймались слідчим суддею ОСОБА_10 , саме тому, що останній відчував упереджене ставлення до тих чи інших учасників кримінального провадження, суду не надано. Так, всі доводи захисника фактично зводяться до незгоди захисника із рішеннями, які прийняті слідчим суддею ОСОБА_10 під час досудового розслідування, тобто фактично зводяться до іншої правової оцінки обставин, яким було надано оцінку слідчим суддею.
Не заперечуючи безумовне право захисника на обстоювання його правової позиції, яке гарантовано статтею 22 КПК України, суд вважає, що незгода захисника із прийнятими слідчим суддею ОСОБА_10 процесуальними рішеннями не свідчить про упередженість останнього, а відтак не може бути підставою для відводу слідчого судді.
Оцінюючи доводи захисника щодо незаконності прийнятих слідчим суддею процесуальних рішень, суд керується таким.
Суд першої інстанції, розглядаючи заяву про відвід, позбавлений можливості надавати оцінку законності рішень іншого судді цього ж суду під час здійснення останнім судочинства. Вказані питання, згідно чинного законодавства України, зокрема глави 31 КПК України, належать до виключної компетенції суду апеляційної інстанції.
Інші доводи заяви про відвід не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні.
Заслухавши думки учасників процесу, враховуючи викладене, вивчивши доводи заяви про відвід, суд вважає, що в задоволенні заяви слід відмовити, оскільки відсутні обставини, передбачені статтею 75 КПК України, тобто відсутні визначені законом підстави для відводу судді. Належних переконливих доказів, які викликають обґрунтовані сумніви в неупередженості слідчого судді ОСОБА_10 суду не надано.
Керуючись ст. ст. 75, 76, 80, 81, 369-374, 376 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:
В задоволенні заяви захисника підозрюваного ОСОБА_4 - ОСОБА_9 про відвід слідчого судді Попільнянського районного суду Житомирської області ОСОБА_10 від участі у розгляді клопотання про встановлення строку ознайомлення підозрюваного з матеріалами досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000256 від 12 жовтня 2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 286 КК України - відмовити.
Ухвала не оскаржується та набирає законної сили з моменту її проголошення. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч.1 ст. 392 КПК України.

Суддя Попільнянського

районного суду ОСОБА_1