Єдиний унікальний № 946/8586/19
Провадження № 1-кп/946/289/20
УХВАЛА

про арешт майна

29 січня 2020 року м. Ізмаїл

Ізмаїльський міськрайонний суд Одеської області у складі

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

учасники судового провадження:

прокурор ОСОБА_3 ,

обвинувачений ОСОБА_4 ,

захисник ОСОБА_5 ,

потерпілий ОСОБА_6 ,

представник потерпілого ОСОБА_7

провівши в місті Ізмаїл Одеської області відкрите судове засідання у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001996, за обвинуваченням

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Рені Одеської області, працюючий агентом по митному оформленні в ТОВ «ВІВА АГРО ТЕК», не одружений, з вищою освітою, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , та проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимий

обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України

встановив:

В провадженні Ізмаїльського міськрайонного суду перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину передбаченого ч.4 ст. 185 КК України.

В судовому засіданні потерпілий ОСОБА_6 надав клопотання про арешт належного обвинуваченому ОСОБА_4 нерухомого майна, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_3 , в обґрунтування свого клопотання зазначає, що розмір шкоди завданої кримінальним правопорушення складає 292 194 грн.3 коп., які на досудовому слідстві частково відшкодовані в сумі 136 385 грн. 75 коп., однак вважає, що обмеження у вигляді арешту майна на об`єкт нерухомості обвинуваченого є розумним та співрозмірним розміру завданої шкоди, з метою забезпечення відшкодування шкоди завданої внаслідок кримінального правопорушення та забезпечення цивільного позову.

Прокурор Ізмаїльської місцевої прокуратури ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання потерпілого ОСОБА_6 підтримав та просив задовольнити.

Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник в судовому засідання не заперечували щодо заявленого клопотання.

Заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши матеріали кримінального провадження, суд дійшов до наступного висновку.

Так, 27.01.2020 року, у даному кримінальному провадженні, потерпілим ОСОБА_6 пред`явлений цивільний позов до обвинуваченого ОСОБА_4 про стягнення 165 808,28 грн. в якості відшкодування матеріальної та моральної шкоди.

Згідно вимог ст. 131 КПК України, арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження, який застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Відповідно до ч. 2 п. 4 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

А згідно ч.6 ст. 170 КПК у випадку передбаченому п.4 ч.2 зазначеної статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільне відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння , а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичної особою, щодо якої здійснюється провадження.

У разі задоволення цивільного позову або стягнення з юридичної особи розміру отриманої неправомірної вигоди суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про арешт майна для забезпечення цивільного позову або стягнення з юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, доведеного розміру отриманої неправомірної вигоди до набрання судоми рішенням законної сили, якщо таких заходів не було вжито раніше.

Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта за №195433774 від 30.12.2019 року обвинуваченому ОСОБА_4 на праві приватної власності належить квартира розташована за адресою АДРЕСА_3 .

Виходячи з наведеного та приймаючи до уваги, що завданням кримінального судочинства є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, правову підставу для арешту майна, тобто виключення можливості відчуження об`єкту нерухомості та наслідки арешту майна для третіх осіб, вважаю доведеними у судовому засіданні потерпілим та його представником наявності обґрунтованих підстав для арешту зазначеного у клопотанні об`єкту нерухомості.

Керуючись ст. ст. 131, 170-173 , 309, 395 КПК України, суд

ухвалив:

Клопотання потерпілого ОСОБА_6 та його представника ОСОБА_7 про арешт майна - задовольнити

З метою забезпечення цивільного позову у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчинені злочину передбаченого ч.4 ст. 185 КК України, пред`явленого потерпілим ОСОБА_6 , застосувати захід забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, та накласти арешт на об`єкт нерухомого майна, розташованого за адресою : АДРЕСА_3 , який на праві приватної власності належить ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_1 ).

Заборонити розпоряджатися зазначеним майном.

Виконання ухвали покласти на Ізмаїльський міськрайонний відділ державної виконавчої служби Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса).

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Одеського апеляційного суду через Ізмаїльський міськрайонний суд Одеської області протягом семи днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано, у разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не буде скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення Одеським апеляційним судом.

Суддя

Ізмаїльського міськрайонного суду ОСОБА_1