Справа № 359/9604/19
Провадження № 1-кп/361/690/19
У Х В А Л А
підготовчого судового засідання

12 грудня 2019 року м. Бровари
Броварський міськрайонний суд Київської області у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
суддів: ОСОБА_2 ,
ОСОБА_3 ,
при секретарі ОСОБА_4 ,
з участю прокурора ОСОБА_5 ,
потерпілого ОСОБА_6 ,
обвинуваченого ОСОБА_7 ,
захисників ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ,
розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Бровари Київської області матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000315 від 13 лютого 2019 року по обвинуваченню:
ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, українця, уродженця м. Яготин Київської області, із неповною вищою освітою, не працюючого, одруженого, маючого на утриманні малолітню дитину-сина ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України,

в с т а н о в и в :
17 жовтня 2019 року до Броварського міськрайонного суду Київської області з Київського апеляційного суду надійшли матеріали кримінального провадження з обвинувальним актом щодо ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України.

Запобіжний захід щодо ОСОБА_7 застосований у виді тримання під вартою, строк дії якого продовжено до 16 грудня 2019 року (включно).

В підготовчому судовому засіданні прокурор вважав за можливе призначити кримінальне провадження до судового розгляду.

Обвинувачений ОСОБА_7 та його захисники адвокати ОСОБА_8 , ОСОБА_9 і потерпілий не заперечували проти призначення кримінального провадження до судового розгляду.

Заслухавши думку учасників підготовчого судового засідання, суд вважає за можливе призначити справу до судового розгляду, оскільки вона згідно ст.ст. 32, 33 КПК України за територіальною підсудністю підлягає розгляду Броварським міськрайонним судом Київської області, обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування складено відповідно до вимог ст. 291 КПК України, підстав для прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України не встановлено.

Відповідно до вимог ст. 27 КПК України кримінальне провадження не потребує закритого судового засідання, може розглядатись з урахуванням принципу гласності та відкритості у відкритому судовому засіданні із забезпеченням повного фіксування за допомогою технічних засобів, згідно вимог, передбачених ст. 107 КПК України.

Учасниками судового провадження клопотань про здійснення судового виклику певних осіб для допиту в судовому засіданні та витребування речей чи документів не заявлялось, тому суд вважає, що на даний час недоцільно робити такі дії, оскільки відповідно до вимог ст. 350 КПК України, учасники судового провадження не позбавлені права заявити клопотання під час судового розгляду.

Виходячи з викладеного, суд приходить висновку, що судовий розгляд має бути призначений не пізніше десяти днів після постановлення ухвали про його призначення.

Крім цього прокурор заявив клопотання про необхідність продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо обвинуваченого ОСОБА_7 , строк дії якого закінчується 16 грудня 2019 року, яке обґрунтовує тим, що продовжують існувати ризики, передбачені п. п. 1,2,3,5 ч.1 ст. 177 КПК України, які наразі не зменшилися й не відпали, а також просив врахувати, що ОСОБА_7 обвинувачуються у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення (злочину).
Потерпілий ОСОБА_6 , підтримав клопотання прокурора.
Обвинувачений ОСОБА_7 заперечував проти задоволення клопотання прокурора.
Захисник обвинуваченого-адвокат ОСОБА_9 , підтримав думку свого підзахисного також заперечував проти задоволення клопотання прокурора посилаючись на його необґрунтованість та просив його відхилити.
Захисник обвинуваченого-адвокат ОСОБА_8 підтримала думку свого підзахисного та адвоката ОСОБА_9 також заперечувала проти задоволення клопотання прокурора, посилаючись, що клопотання ґрунтується на припущеннях.
Будь-яких інших клопотань від учасників кримінального провадження до суду не надходило.
Суд, заслухавши думку учасників судового розгляду, приходить до наступного висновку.
Згідно ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження в тому числі запобіжний захід обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу. За відсутності зазначених клопотань сторін кримінального провадження застосування заходів забезпечення кримінального провадження, обраних під час досудового розслідування, вважається продовженим.

Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу 2-місячного строку з дня надходження до суду обвинувального акту.
За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.
До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
Оскільки термін запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо обвинуваченого закінчується 16.12.2019 року, а судовий розгляд даного провадження не закінчився, виходячи з необхідності уникнення ризиків передбачених п. п. 1, 2, 3 ч.1 ст. 177 КПК України та які були встановлені судом під час застосування обвинуваченому запобіжного заходу тримання під вартою, із ступеня тяжкості та інкримінованого йому злочину, а також тієї обставини, що підстави для застосованого обвинуваченому ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не відпали, суд дійшов висновку про необхідність задоволення клопотання прокурора, оскільки в ході розгляду даного клопотання прокурор довів, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбачених п. п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, бо є всі підстави вважати, що перебуваючи на волі, обвинувачений зможе незаконно вплинути на потерпілого, свідків, які на теперішній час в суді ще не допитані, обґрунтовано підозрюються у вчиненні злочину, який відповідно до ст. 12 КК України відноситься до категорії особливо тяжких кримінальних правопорушень, який має високий ступінь суспільної небезпеки, за який він може бути засуджений від 8 до 15 років позбавлення волі, останній в разі визнання його винним у вчиненні інкримінованого йому злочину, з метою уникнути покарання за вчинений злочин може переховуватися від суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.
Що стосується ризику передбаченого п. 5 ч.1 ст.177 КПК України, колегія суддів вважає, що прокурором його не достатньо доведено.
Як зазначено в п. 17 Листа № 511-550/0/4-13 Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, продовження тримання під вартою може бути виправдано тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості «(п.79 рішення ЄСПЛ у справі «Харченко проти України» від 10 лютого 2011 року). При цьому наявність по справі реальних ознак справжнього суспільного інтересу, які при наявності презумпції невинуватості, переважають принцип поваги до особистої свободи обвинуваченого, а тому, дотримуючись практики Європейського суду з прав людини, яка є часткою національного законодавства та якою визначається, що суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права обвинувачених, але і високі стандарти охорони загально суспільних прав та інтересів.
Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Лабіта проти Італії», тримання під вартою є виправданим у певному випадку, якщо конкретні ознаки розкривають наявність публічного інтересу, що, попри презумпцію невинуватості, переважає над повагою до особистої свободи; національні судові органи повинні розглядати всі обставини, що дають підстави стверджувати про наявність публічного інтересу, який превалює над загальною нормою про повагу до свободи людини. На думку суду, обставинами, які дають підстави стверджувати про наявність публічного інтересу, що виправдовує виняток із загальної норми про повагу до свободи людини, є непоправні наслідки вчиненого, оскільки, відповідно до статті 3 Конституції України, людина, її життя та здоров`я є найвищою соціальною цінністю.

Враховуючи викладене, суд вважає, що більш м`які запобіжні заходи не пов`язані з триманням під вартою, зокрема домашній арешт, ніж тримання під вартою, не забезпечать дотримання обвинуваченим процесуальних обов`язків під час судового розгляду, тому продовжує йому строк тримання під вартою на 60 днів, та відмовляє захиснику обвинуваченого адвокату ОСОБА_9 у задоволенні клопотання.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 27, 32, 33, 176-178, 183, 184, 197, 291, 314-316, 331, 372 КПК України,
у х в а л и в :
Клопотання прокурора задовольнити.
Кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000086 від 16 травня 2018року, по обвинуваченню ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого

ч. 4 ст. 187 КК України призначити до судового розгляду у відкритому судовому засіданні на 16 годину 30 хвилин 12 грудня 2019 року в приміщені Броварського міськрайонного суду Київської області (м. Бровари, вул. Грушевського, буд. № 2).

У судове засідання викликати прокурора, потерпілого, обвинуваченого, захисників.

Строк тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_7 ,
ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Яготин Київської області, у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 187 КК Українипродовжити до 09 лютого 2020 року включно з утриманням його у Державній установі «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України.
У задоволенні клопотання захисника обвинуваченого відмовити.
Ухвала в частині продовження строку дії застосованого запобіжного заходу може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Броварський міськрайонний суд Київської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом семи днів з дня її оголошення в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя: ОСОБА_1
судді: ОСОБА_2
ОСОБА_3