Справа №295/3959/20
УХВАЛА
Іменем України

03.04.2020 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду міста Житомира ОСОБА_1 ,

розглянувши матеріали клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна,-

ВСТАНОВИВ:

Заявник ОСОБА_2 звернувся до слідчого судді зі клопотанням про скасування арешту на майно, яке було вилучене в ході обшуку 12.03.2020 року за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: на автомобіль «ГАЗ 33021» д.н. НОМЕР_1 , а також на лісопродукцію.

Вивчивши клопотання, слідчий суддя дійшов висновку, що дане клопотання підлягає поверненню для усунення недоліків, виходячи з наступного.

Згідно вимог ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими заявник обґрунтовує доводи клопотання.

У відповідності до положень ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.
З норм ст. 26 КПК України випливає, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.
Тобто, виходячи з положень ст.ст. 22, 26 КПК України, на особу, яка подає скаргу покладається обов`язок доведення перед слідчим суддею факту того, що скаргу подала особа, яка має на це право; скарга підлягає розгляду в цьому суді; скарга подана у встановлений строк та на дію чи бездіяльність, що підлягають оскарженню до слідчого судді.
Із доданих документів не вбачається чи взагалі майно, було арештовано, ким та відповідного якого документу, перелік такого майна та де воно в даний час знаходиться, в кого воно було вилучене, у зв`язку з чим, та відповідно правові підстави на день вилучення.(Ухвала про накладення арешту».)

Відсутні докази, що свідчать про те, що в подальшому в застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Враховуючи, що заявником не надано доказів, які обґрунтовують дане клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання подано без додержання вимог КПК України, розгляд його по суті не представляється можливим, а тому повертає його для усунення недоліків заявнику.

Крім того, слідчий суддя роз`яснює, що у випадку накладення арешту на майно, та постановлення відповідної ухвали, остання може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду.

Керуючись ст.ст. 171- 174 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту - повернути заявнику.

Повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1