Справа № 953/1263/20
н/п 1-кс/953/914/20
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"28" січня 2020 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
27.01.2020 року до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора про накладення арешту на нерухоме майно - квартиру АДРЕСА_1 , що належить на праві власності ОСОБА_4 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) із забороною відчуження зазначеного майна та розпорядження ним.
Встановлено, що до СВ Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області звернувся ОСОБА_5 із заявою про вчинення щодо нього шахрайських дій.
Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта, у власності ОСОБА_4 перебуває квартира, розташована за адресою: АДРЕСА_2 (підстава виникнення права власності договір купівлі-продажу, р№2-4948, виданий 04.09.1998 приватним нотаріус Харківського районного нотаріального округу ОСОБА_7 ).
Прокурор, посилаючись на вимоги ст. 170 КПК України, з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), просить накласти арешт на вказане майно.
Прокурор до судового засідання не з`явився, до суду надав заяву про розгляд клопотання у його відсутність, просив задовольнити клопотання.
Відповідно до ч.2 ст. 172 КПК України, з метою забезпечення арешту майна, клопотання слідчого про арешт майна, розглядається без повідомлення власника майна.
Слідчий суддя, вивчивши документи та матеріали, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, виходячи з наступного.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта, у власності ОСОБА_4 перебуває квартира, розташована за адресою: АДРЕСА_2 (підстава виникнення права власності договір купівлі-продажу, р№2-4948, виданий 04.09.1998 приватним нотаріус Харківського районного нотаріального округу ОСОБА_7 ).
Слідчий суддя приходить до висновку, що з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), є підстави для задоволення клопотання.
Крім того, не застосування заборони на розпорядження та відчуження вищевказаною квартирою, може привести до подальшої передачі майна, а саме подальшого продажу, відчуження квартири.
На підставі вищевикладеного слідчий суддя задовольняє клопотання прокурора про накладення арешту на майно.
Враховуючи неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося, що відповідає положенням ч.4 ст.107 КПК України.
Керуючись ст. ст. 170 173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
у х в а л и в :
Задовольнити клопотання прокурора про арешт майна.
Накласти арешт на нерухоме майно, а саме на: квартиру АДРЕСА_1 , що належить на праві власності ОСОБА_4 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ), шляхом заборони її розпорядження та відчуження.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя - ОСОБА_1