Cправа № 700/382/18
Провадження № 1-кс/700/101/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"12" березня 2020 р. Слідчий суддя Лисянського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 розглянувши в судовому засіданні в залі суду в смт. Лисянка клопотання старшого слідчого СВ Лисянського ВП Звенигородського ВП ГУНП в Черкаській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 погоджене з начальником Лисянського Відділу Звенигородської місцевої прокуратури ОСОБА_4 про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_5 ,-

В С Т А Н О В И В:
Досудовим розслідуванням встановлено, що 09.06.2018 року, близько 07 години 00 хвилин, водій ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , керуючи автомобілем "RENAULT TRAFIС" р.н. НОМЕР_1 , та рухаючись по автодорозі «Звенигородка - Лисянка - Біла Церква Фастів», що знаходиться по вул. Небесної Сотні (Котовського) смт. Лисянка Черкаської області, зі сторони перехрестя вул. Бужанської та Небесної Сотні, в напрямку центру смт. Лисянка Черкаської області, в порушення вимог пунктів 10.1; 12.4 Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 № 1306, перебуваючи на заокруглені автодороги, що розташована біля автостанції, яка знаходиться по вул. Небесної Сотні № 1 смт. Лисянка Лисянського району Черкаської області, перед перестроюванням та зміною напрямку руху свого автомобіля ліворуч, не переконався, що це буде безпечним і не створить перешкод або небезпеки іншим учасникам руху, виїхав на зустрічну смугу руху, при цьому не переконавшись, що смуга зустрічного руху вільна від транспортних засобів, де з перевищенням допустимої швидкості керованим ним транспортним засобом більше ніж 50 км/год, допустив зіткнення із автомобілем "MERCEDES-BENZ SPRINTER" р.н. НОМЕР_2 , який рухався в зустрічному для нього напрямку руху, під керуванням ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_2 . В результаті даної дорожньо-транспортної пригоди пасажир автомобіля "RENAULT TRAFIС" р.н. НОМЕР_1 ОСОБА_7 , згідно з висновком судово-медичної експертизи № 05-9-01/282 від 14.11.2018 року, отримав тілесні ушкодження у вигляді уламкового перелому тіла 4 поперекового хребця зі стенозом спинно-мозкового каналу, забою спинного мозку, компресійного перелому тіла 5 поперекового хребця, перелому дужки 3 поперекового хребця, остистого відростку 4 поперекового хребця, що призвело до порушення функцій спинного мозку та порушення функцій тазових органів, які відносяться до тяжких тілесних ушкоджень. Тілесні ушкодження у вигляді вивиху на рівні з`єднання рукоятки та тіла грудини, перелому 3 ребра ліворуч відносяться до середньої тяжкості тілесних ушкоджень. Тілесні ушкодження у вигляді забійної рани лівої скроневої ділянки, лівого надпліччя, садна на лівій лопатці відносяться до категорії легких тілесних ушкоджень. Порушення правил безпеки дорожнього руху водієм автомобіля "RENAULT TRAFIС" р.н. НОМЕР_1 , ОСОБА_5 , а саме вимог пункту 10.1) Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 № 1306, відповідно до висновку судової авто-технічної експертизи № 4/343 від 11.06.2019, знаходиться в причинному зв`язку з виникненням дорожньо-транспортної пригоди та настанням наслідків у вигляді спричинення легких, середньої тяжкості та тяжких тілесних ушкоджень потерпілому

ОСОБА_7 вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, а саме порушення правил безпеки дорожнього руху, особою, яка керує транспортним засобом, що спричинило потерпілому тяжкі тілесні ушкодження, обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянин України, уродженець та проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , не працюючого, на утриманні неповнолітніх дітей не має, не судимий.

Так,27.07.2019 року та 30.07.2019 року на домашню адресу (фактичне місце проживання та реєстрації) ОСОБА_5 було надіслано повістку про виклик до слідчого для проведення із ним слідчих дій, однак останній на виклики не з`явився та поважних причини про неявку не повідомив.

Під час досудового розслідування 07.09.2019 року на підставі п. 3 ч. 1 ст. 276 ч. 1 ст. 278 КПК України за місце постійного проживання та реєстрації підозрюваного ОСОБА_5 , за адресою: АДРЕСА_1 , замовним листом було вручено повідомлення про підозру ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України. Проте, за викликами підозрюваний ОСОБА_5 не з`являвся, на телефонні дзвінки не відповідав, вимкнув свій мобільний телефон, про поважні причини неприбуття, передбачені ст. 138 КПК України, не повідомляв. У подальшому було встановлено, що підозрюваний ОСОБА_5 за місцем постійного проживання за адресою: АДРЕСА_1 , відсутній тривалий час та його місцезнаходження невідоме.

Враховуючи викладене, 18.10.2019 року досудове розслідування к кримінальному провадженні № 0000163 зупинено, підозрюваного ОСОБА_5 оголошено у розшук.

В ході проведення оперативно-розшукових заходів встановлено, що відповідно до даних інтегрованої міжвідомчої інформаційно-телекомунікаційної системи щодо контролю осіб, транспортних засобів та вантажів, які перетинають державний кордон «Аркан», ОСОБА_5 29.09.2018 року перетнув державний кордон України у КПП «Шегзені» і виїхав в напрямку Республіки Польща, та на цей час до України не повертався.
У зв`язку з цим, постановою слідчого від 11.03.2020 року ОСОБА_5 оголошено в міжнародний розшук.

Обґрунтовуючи внесене клопотання слідчий вважає, що існує надто великий ризик того, що підозрюваний ОСОБА_5 , перебуваючи на волі, може продовжувати переховуватись від органу досудового розслідування та суду, з метою уникнення від покарання за вчинення тяжкого злочину, незаконно впливати на свідків та потерпілих, вчиняти нові злочини, більш м`які запобіжні заходи, ніж тримання під вартою, не можуть запобігти зазначеним ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого. Крім того, також слід врахувати те, що ОСОБА_5 на виклики слідчого та надіслані судові повістки не з`явився до СВ Лисянського ВП, доказів, які підтверджують факт неможливості участі у досудовому розслідуванні та судовому засіданні, не надав та виїхав за межі України, а також наявні обставини, передбачені ст. 178 КПК України, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення ним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує йому в разі визнання його винним у вчиненні кримінального правопорушення, що підтверджує існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

У судовому засідання слідчий підтримав клопотання та просив його задовольнити.

Прокурор в судовому засіданні доводи клопотання підтримав, просив задовольнити, зазначивши, що обрання іншого запобіжного заходу буде недостатнім та недоцільним. Існує загроза, що ОСОБА_5 , перебуваючи на волі може впливати на свідків з метою уникнення відповідальності. Також звертав увагу суду на те, що існують підстави вважати, що підозрюваний переховується від органів досудового слідства та суду, а тому тільки взяття його під варту забезпечить належну процесуальну поведінку останнього.
Захисник ОСОБА_8 заперечував щодо задоволення клопотання, вказав на його необґрунтованість та необґрунтованість підозри. Зазначив, що ОСОБА_5 у червні 2019 року отримав диплом бакалавра в одному з навчальних закладів України, а тому вважає сумнівними твердження органу досудового розслідування про виїзд ОСОБА_5 за межі України. Окрім цього, звертав увагу суду на недостатність доказів оголошення підозрюваного у міжнародний розшук.
Заслухавши сторони кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Подане слідчим клопотання відповідає вимогам ст.ст. 183, 184 КПК України.
Під час розгляду клопотання у судовому засіданні встановлено, що відомості про дане кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000163 від 09.06.2018 року.
Із повістки про виклик вбачається, що ОСОБА_5 викликався до Лисянського ВП Звенигородського ВП ГУНП в Черкаській області 30.07.2019 року та 02.08.2019 року для проведення слідчих дій.
У зв`язку з неявкою підозрюваного та неповідомлення причин такої неявки, 06.09.2019 року повідомлення про підозру ОСОБА_5 у присутності понятих було вручено його батькові ОСОБА_9 , від підпису отримання якого останній відмовився, про що свідчить протокол вручення документу (неможливість вручення документу).
09.09.2019 року ОСОБА_5 в черговий раз викликався до Лисянського ВП, однак не з`явився з невідомих причин.
18.10.2019 року Лисянським ВП було винесено постанову про зупинення досудового розслідування та оголошення підозрюваного у розшук.
Матеріалами клопотання встановлено, що під час проведення розшукових заходів по ОРС № 112019013, з метою встановлення можливого місця перебування, гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 здійснив перетин Державного кордону України на польській ділянці кордону 28.09.2018 року. Врезультаті цього, 11.03.2020 року Лисянським ВП Звенигородського ВП ГУНП в Черкаській області було винесено постанову про оголошення підозрюваного у міжнародний розшук.
Згідно з вимогами ст.177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у виді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Згідно зі ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа.
Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.
Згідно п. 6 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до особи, яку розшукують компетентні органи іноземної держави за кримінальне правопорушення, у зв`язку з яким може бути вирішено питання про видачу особи (екстрадицію) такій державі для притягнення до кримінальної відповідальності або виконання вироку, в порядку і на підставах, передбачених розділом ІХ цього Кодексу або міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України.
Відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя, суд може розглянути клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого, лише у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що підозрюваний, обвинувачений оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.
Обов`язок доведення факту перебування підозрюваного, обвинуваченого у міжнародному розшуку покладається на слідчого, прокурора, який подав клопотання про застосування запобіжного заходу, та підтверджується відповідними відомостями.
Відповідно до вимог ст.ст. 177-179, 183, 184, 194 КПК України та п.«е» ч.1 ст. 5 Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод міра запобіжного заходу у вигляді взяття під варту обирається підозрюваному, обвинуваченому судом при наявності обґрунтованої підозри у вчиненні ним правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню ним правопорушення чи його втечі після його вчинення, що вказана особа може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків та інших учасників кримінального провадження, перешкоджати провадженню іншим чином, а також вчиняти інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується.
Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язані оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання її винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців, постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого, його майновий стан, наявність у нього судимостей та інше.
У наданому на розгляд слідчого судді клопотанні про обрання міри запобіжного заходу у виді тримання під вартою та доданих до нього документах доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.
Ризиками, які дають підстави слідчому судді обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою слід вважати поведінку підозрюваного, який на виклики до Лисянського ВП неодноразово не з`являвся, не повідомивши причин, на дзвінки не відповідав, за місцем постійного проживання за адресою АДРЕСА_1 , відсутній. Зі слів батьків підозрюваного щодо місця його проживання (перебування) їм нічого невідомо.

Таким чином, на даній стадії слідчий та прокурор навели переконливі факти того, що підозрюваний обґрунтовано підозрюється у скоєнні правопорушення, яке йому інкримінується, доведений факт переховування підозрюваного від слідства та суду.
Питання про застосування запобіжного заходу підозрюваному має вирішуватися в порядку ч.6 ст. 193 КПК України після його затримання, але не пізніше, як через 48 годин з часу його доставки до місця кримінального провадження для розгляду питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід. З урахуванням цього граничний строк дії ухвали суду про обрання запобіжного заходу слідчим суддею не визначається.
Керуючись ст.ст.132, 177, 178, 183, 193, 196, 197, 199, 202, 205, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,
У Х В А Л И В :

Клопотання старшого слідчого СВ Лисянського ВП Звенигородського ВП ГУНП в Черкаській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 погоджене з начальником Лисянського відділу Звенигородської місцевої прокуратури ОСОБА_4 про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_5 задовольнити.
Обрати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженця та жителя АДРЕСА_1 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Після затримання ОСОБА_5 , не пізніше як через 48 годин з часу його доставки до місця кримінального провадження, за участю підозрюваного розглянути питання про застосування обраного запобіжного заходу у виді тримання під вартою або його заміну на більш м`який запобіжний захід.

Виконання ухвали доручити працівникам Лисянського відділення поліції Звенигородського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаські й області та сектору міжнародного поліцейського співробітництва ГУ Національної поліції в Черкаській області.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня проголошення повного тексту судового рішення.

Повний текст проголошено 16 березня 2020 року о 16:00 год.

Слідчий суддя - ОСОБА_1