Роздільнянський районний суд Одеської області
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 511/738/20
Номер провадження: 1-кп/511/125/20
06.05.2020 року колегія суддів Роздільнянського районного суду Одеської області в складі: судді-доповідача - ОСОБА_1
суддів - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

секретаря судового засідання - ОСОБА_4 ,

за участю:

прокурора - ОСОБА_5

обвинуваченого - ОСОБА_6 ( ОСОБА_7 ),

захисника - ОСОБА_8 ,

перекладача ОСОБА_9

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Роздільна Одеської області обвинувальний акт № 0000009 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 24.01.2020 року за обвинуваченням громадянина Республіки Молдова ОСОБА_6 ( ОСОБА_7 ) у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 201, ч.4 ст. 321 КК України,

ВСТАНОВИВ:

30.04.2020 року з Прокуратури Одеської області до Роздільнянського районного суду Одеської області надійшов обвинувальний акт по кримінальному провадженню №0000009 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 24.01.2020 року за обвинуваченням громадянина Республіки Молдова ОСОБА_6 ( ОСОБА_7 ) у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 201, ч. 4 ст. 321 КК України.

Ухвалою суду від 30.04.2020 року по вказаному провадженню було призначено підготовче судове засідання на 06.05.2020 року.

На досудовому слідстві обвинуваченому ОСОБА_6 ( ОСОБА_7 ) було обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою, строк застосування якого спливає 16.05.2020 року.

В судовому засіданні прокурор заявив клопотання, в якому зазначив про необхідність обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 ( ОСОБА_7 ) на 60 днів, з визначенням застави у розмірі 1430 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, оскільки такий розмір застави може гарантувати виконання ОСОБА_10 процесуальних обов`язків, як це було визначено при застосуванні запобіжного заходу слідчим суддею, оскільки вважає, що ризики, передбачені п.п.1,3 ч.1ст.177 КПК України, які були встановлені слідчим суддею при обранні запобіжного заходу на даний час не відпали.

Захисник та обвинувачений заперечували проти задоволення клопотання прокурора, посилаючись на те, що ризики зазначені в клопотанні не доведенні, ОСОБА_11 має міцні соціальні зв`язки, двох дітей та хвору матір на утриманні, в зв`язку з чим просили змінити міру запобіжного заходу на не пов`язану з триманням під вартою.

Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_8 також надала на адресу письмове клопотання про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні ОСОБА_6 та просила змінити раніше обраний відносно нього запобіжний захід із тримання під вартою на домашній арешт за адресою: АДРЕСА_1 та покласти на нього обов`язки передбачені КПК України. Обґрунтувала клопотання тим, що ОСОБА_6 характеризується виключно позитивно як в житті та побуті. Має родину, дружину та мати, яка хворіє, виховує двох неповнолітніх дітей, які навчаються в школі м. Одеса, там же він має і постійне місце мешкання. Жодного наміру переховуватись від суду не має, крім того у нього вилучені всі особисті документи, що дає змогу прийти до висновку про неможливість та недоцільність переховування від суду. Щодо оцінки медичного препарату, то на її думку це є маніпуляція та викривлення, тобто вартість вилученого, як 3005860грн., вважає сумнівною.

Обвинувачений думку захисника підтримав та просив його звільнити під домашній арешт.

Прокурор наполягав на відмову в задоволенні клопотання захисту із зазначенням мотивів, які викладені в його клопотанні.

Заслухавши думку прокурора, обвинуваченого та його захисника, колегія суддів прийшла до наступного висновку.

Згідно до ч.3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Відповідно до положень ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та /або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого експерта, спеціаліста у цьому кримінальному провадження; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є відповідно до ч. 2 ст.177 КПК України наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Відповідно до ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш-м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу

Відповідно до п.4 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у виді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Так, ОСОБА_6 ( ОСОБА_7 ) обвинувачується у вчиненні тяжкого та особливо тяжкого злочинів, за якими за законом передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк до 12 років з конфіскацією майна, є громадянином Республіки Молдова з постійним місцем реєстрації в республіці Молдова, в нього відсутні міцні соціальні зв`язки він офіційно не одружений, він не є офіційно працевлаштованим, а тому не має легальних доходів. Крім того, ОСОБА_11 на території України не зареєстрований, даних про те, що він має постійне місце проживання в м. Одеса за будь-якою адресою, матеріали, додані до клопотання, взагалі не містять. Разом з цим наявна позитивна характеристика на обвинуваченого, але яка видана за місцем його реєстраціє у Молдові, де зазначено, що останній на протязі довготривалого періоду мешкає на території Молдови разом з дітьми та дружиною. Зазначені обставини, разом з тяжкістю злочинів, можуть свідчити на високу ймовірність переховуватися від суду, а також він може впливати на свідків, які його викривають, адже свідки судом ще не допитувались, а обвинувачений свою провину не визнає.

При цьому, доводи захисту суд до уваги не приймає, оскільки додані до клопотання матеріали не свідчать про наявність у обвинуваченого постійного місця проживання в м. Одесі, тому вказане є перешкодою для обрання відносно ОСОБА_6 ( ОСОБА_7 ) інших більш м`яких запобіжних заходів, зокрема, домашнього арешту, оскільки обвинувачений є громадянином Республіки Молдови, жодного документу на підтвердження його місця проживання на території України суду не надано, а на переконання суду, наявність у обвинуваченого хворої матері похилого віку та дітей, дружини не дають переконання в тому, що зазначені соціальні фактори можуть мати стримуючу дію та сприятимуть зменшенню існуючих ризиків, тому вказане не є достатнім для обрання більш м`якого запобіжного заходу.

З урахування вищенаведеного, колегія суддів, вважає, що перебуваючи на свободі, ОСОБА_6 ( ОСОБА_7 ) може переховуватися від суду; незаконно впливати на свідків, у цьому кримінальному провадженні.

При цьому, обрати відносно ОСОБА_6 ( ОСОБА_7 ) інші більш-м`які запобіжні заходи не представляється можливим, так як необхідних умов їх обрання не має і вони на думку суду не забезпечать запобігання ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, і застосування стосовно обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою, не буде ефективним запобіжним заходом і не сприятиме своєчасному розгляду кримінального провадження.

На момент розгляду даної справи термін тримання ОСОБА_6 ( ОСОБА_7 ) під вартою не закінчився, однак він сплине до наступного судового засідання. Оскільки питання щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання обвинуваченого під вартою вирішується в судовому засіданні за участю всього складу колегії суддів, вважаємо за необхідне вирішити це питання в даному судовому засіданні.

При цьому, при визначенні альтернативної міри запобіжного заходу, суд враховує обставини кримінального правопорушення, особу обвинуваченого та тяжкість правопорушень, у яких останній обвинувачується та відповідно до п.2 ч.5 ст. 182 КПК України вважає необхідним залишити визначену слідчим суддею на досудовому розслідуванні заставу у розмірі 1430 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки такий розмір застави достатньою мірою може гарантувати виконання обвинуваченим, покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Таким чином, на підставі наданих матеріалів, оцінюючи всі встановлені під час розгляду клопотання обставини, колегія суддів прийшла до висновку, що більш м`які запобіжні заходи можуть не забезпечити належної поведінки обвинуваченого ОСОБА_6 ( ОСОБА_7 ).

Згідно ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, гарантії, передбачені ст. 5 покликані в першу чергу забезпечити не відшкодування шкоди, а, зокрема, явку обвинуваченого на слухання. Розмір застави має оцінюватись з огляду на особу підсудного, належну йому власність та інше, тобто щоб перспектива втрати застави у випадку його неявки до суду буде достатньою для того, щоб стримати його від втечі.

Застава необхідна лише тоді, коли існують підстави для тримання під вартою. Якщо ризику втечі можна уникнути за допомогою застави або інших гарантій, обвинуваченого слід звільнити, враховуючи, що у нього менше причин для втечі, коли очікується більш м`яке покарання.

Крім того, розмір застави має бути належним чином обґрунтовано у рішенні, яке встановлює заставу та також має бути враховано матеріальне становище обвинуваченого (підсудного) та його платоспроможність. За певних обставин небезпідставним також буде взяття до уваги суми збитку, що ставиться йому в провину.

Таким чином, відповідно до норм Європейського законодавства, застава є гарантією уникнення спроби підозрюваного втечі.

Враховуючи тяжкість злочину, враховуючи положення ч. 5 ст. 182 КПК України, суд, у виключних випадках, має право призначити заставу яка перевищує максимальну межу, передбачену за відповідне кримінальне правопорушення, а тому вважаємо за доцільне визначити розмір застави як альтернативного запобіжного заходу більше ніж 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків.

З урахування всіх встановлених обставин, суд вважає, що в даному випадку є всі виключні підстави для визначення розміру застави, яка перевищує 300 розмірів прожиткового мінімуму, оскільки саме вказаний розмір застави здатний забезпечити виконання особою, покладених на неї обов`язків.

Відповідно до ч. 7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу, обвинувачений або заставодавець мають право у будь - який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Окрім цього, суд вважає за необхідне відповідно до норм ч. 3 ст. 183 та ч. 5 ст. 194 КПК України у разі внесення застави покласти на обвинуваченого ОСОБА_6 ( ОСОБА_7 ) такі обов`язки: прибувати на виклики суду; не відлучатись із населеного пункту за місцем проживання, повідомляти прокурора, суд про зміну свого місця проживання.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України обвинувачений звільняється з - під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому перебуває обвинувачений, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.

На підставі викладеного і керуючись ст. 177, 178, 183, 194, 315 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_6 ( ОСОБА_7 ) задовольнити.

В задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_8 про зміну запобіжного заходу на домашній арешт відмовити.

Обрати запобіжний захід відносно обвинуваченого громадянина Республіки Молдови ОСОБА_6 ( ОСОБА_7 ), який обвинувачується у скоєнні кримінальних злочинів, передбачених ч. 2 ст. 201, ч.4 ст. 321 КК України, у виді тримання під вартою в Державній установі "Одеський слідчий ізолятор" Міністерства юстиції України на строк 60 (шістдесят) днів - до 04 липня 2020 року включно.

Одночасно визначити розмір застави у межах 1430 /одна тисяча чотириста тридцять/ розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме: 3005860 (три мільйона п`ятсот вісімсот шістдесят) гривен (2102 х 1430) у національній грошовій одиниці України, яка може бути внесена як самим обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу. Обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_6 ( ОСОБА_7 ) у разі внесення застави наступні обов`язки: прибувати на виклики суду; не відлучатись із населеного пункту за місцем проживання, повідомляти прокурора, суд про зміну свого місця проживання та реєстрації.

Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій особі в Державній установі "Одеський слідчий ізолятор" Міністерства юстиції України.

У разі внесенні застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Копію ухвали направити Державній установі "Одеський слідчий ізолятор" Міністерства юстиції України - для виконання, прокурору прокуратури Одеської області, обвинуваченому ОСОБА_6 ( ОСОБА_7 ) - для відома.

Ухвала підлягає оскарженню згідно діючого законодавства.

Суддя доповідач: ОСОБА_1
Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3