Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 11-кп/4809/621/19 Головуючий у суді І-ї інстанції ОСОБА_1
Категорія 368 (168) Доповідач в колегії апеляційного суду ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.12.2019 року. Кропивницький апеляційний суд колегією суддів судової палати з розгляду кримінальних справ у складі:
головуючого судді ОСОБА_2 ,
суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
із секретарем ОСОБА_5 ,
обвинуваченої ОСОБА_6 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Кропивницькому апеляційну скаргу начальника шостого відділу Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_7 на ухвалу Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 05 вересня 2019 року, якою задоволено його заяву про роз`яснення ухвали Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 03 липня 2019 року,
ВСТАНОВИВ:
Ухвалою Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 03 липня 2019 року було задоволено клопотання захисника ОСОБА_8 про привід свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , які самовільно покинули приміщення суду, тобто, не з`явилися в судове засідання та проведення подальших судових засідань в режимі відеоконференції з Дарницьким районним судом міста Києва. Копію вказаної ухвали було вирішено надіслати для виконання начальнику Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області для організації виконання та прокурору Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Генеральної прокуратури України ОСОБА_12 , для здійснення контролю за виконанням даної ухвали суду з боку органів внутрішніх справ.

Прокурор Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Генеральної прокуратури України ОСОБА_7 , 01 серпня 2019 року звернувся до суду з заявою про роз`яснення ухвали Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 03 липня 2019 року, про привід свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 . Заява вмотивована тим, що прокуратура, всупереч ст.ст.348,349 КПК України, дотепер не отримала копію ухвали суду, якою було-б визначено конкретний перелік доказів, які досліджуються під час судового розгляду. Разом з тим, прокурором наданий вичерпний перелік доказів обвинувачення, серед яких відсутні такі свідки, як ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , у порядку ст.290 КПК України, жодних доказів захисту прокурору відкрито не було. В разі, якщо вказані свідки є свідками сторони захисту, то чинний КПК України не покладає на прокурора обов`язок забезпечувати явку свідків сторони захисту. Відповідно до ст.143 КПК України, повноваження прокурора щодо здійснення приводу - відсутні. Також, в силу ст.8 ЗУ «Про прокуратуру», до функцій Спеціалізованої антикорупційної прокуратури не входить здійснення нагляду за територіальними підрозділами Національної поліції України.

За наслідком розгляду, суд першої інстанції заяву прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Генеральної прокуратури України ОСОБА_7 , про роз`яснення ухвали Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 03 липня 2019 року задовольнив.

Роз`яснено прокурору, що копія ухвали Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 03 липня 2019 року про привід свідків надіслана прокурору Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Генеральної прокуратури України ОСОБА_12 , як процесуальному прокурору, який брав участь в розгляді кримінального провадження 03 липня 2019 року, для здійснення контролю за виконанням даної ухвали суду з боку органів внутрішніх справ, для дотримання вимог ч.2 ст.26 ЗУ «Про прокуратуру», в частині здійснення нагляду за додержанням законів при виконанні судових рішень у кримінальних справах, а також, в разі застосування інших заходів примусового характеру, пов`язаних з обмеженням особистої свободи громадян в органах та установах, щодо свідків, вказаних в ухвалі.

Не погоджуючись з вказаним судовим рішенням, начальник шостого відділу Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_7 в апеляційній скарзі просить ухвалу Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 05.09.2019р. - скасувати. Зобов`язати Знам`янський міськрайонний суд Кіровоградської області повторно роз`яснити ухвалу від 03.07.2019р.

Свої вимоги мотивує тим, що ухвалою Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 05.09.2019 р. задоволено клопотання захисника ОСОБА_8 та застосовано привід, який полягає у примусовому супроводженні особи, до якої він застосовується, в судове засідання в приміщенні Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 . Постановлено копію ухвали надіслати для виконання начальнику Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області для організації виконання та прокурору Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Генеральної прокуратури України ОСОБА_12 , для здійснення контролю за виконанням даної ухвали суду з боку органів внутрішніх справ.

Відповідно до ст. 349 КПК України після виконання дій, передбачених ст. 348 КПК України, головуючий з`ясовує думку учасників судового провадження про те, які докази потрібно дослідити, та про порядок їх дослідження. Обсяг доказів, які будуть досліджуватися, та порядок їх дослідження визначаються ухвалою суду і в разі необхідності можуть бути змінені.

Згідно із п. 8 роз`яснень Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 05.10.2012 № 223-1446/0/4-12 «Про деякі питання порядку здійснення судового розгляду в судовому провадженні у першій інстанції відповідно до Кримінального процесуального кодексу України» роз`яснивши обвинуваченому суть обвинувачення, головуючий має з`ясувати в учасників судового провадження думку про те:

які докази необхідно дослідити. Суд, керуючись загальними засадами здійснення кримінального провадження, перед безпосереднім дослідженням доказів має забезпечити змагальність, рівність сторін, свободу в поданні ними своїх доказів і в доведенні перед судом їх переконливості, самостійного обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, здійснення ними інших процесуальних прав, зокрема щодо подання клопотання про визнання доказів недопустимими, а також відомостей, які свідчать про їх очевидну недопустимість, тощо.

в якому порядку слід досліджувати докази. Суд, враховуючи думку сторін кримінального провадження, має наперед визначити послідовність їх дослідження. Визначення порядку (послідовності) дослідження доказів необхідно для підготовки сторін до проведення певної процесуальної дії, а отже, сприяє повній реалізації ними прав та можливостей, наданих їм процесуальним законом щодо спростування чи доведення обвинувачення, з`ясування обставин, які пом`якшують, виключають або обтяжують кримінальну відповідальність обвинуваченого, тощо.

Спеціалізованою антикорупційною прокуратурою до теперішнього часу не отримано ухвали Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області щоб визначав конкретний перелік доказів, які досліджуються під час судового розгляду, що позбавляє можливості підготовки до проведення процесуальних дій та обмежує у реалізації прав та можливостей, наданих їм процесуальним законом.

Разом з тим, прокурором у провадженні наданий суду вичерпний перелік доказів обвинувачення, серед яких відсутні такі свідки, як ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 .

Жодних доказів захисту прокурору у порядку ст. 290 КПК України відкрито не було.

Враховуючи відсутність відповідного процесуального рішення суду щодо встановлення обсягу досліджуваних доказів та не заявлено вказаних осіб, як свідків, зі сторони обвинувачення, залишається можливим лише припускати, що ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 є свідками захисту.

Прокурор зазначає, що жодною нормою кримінального процесуального законодавства не покладається обов`язок прокурора забезпечувати явку свідків сторони захисту.

Порядок виконання ухвали про здійснення приводу врегульовано ст. 143 КПК України, відповідно до якої виконання ухвали про здійснення приводу може бути доручене відповідним підрозділам органів Національної поліції, органів безпеки, органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства, Національного антикорупційного бюро України або Державного бюро розслідувань. Особа, рішення про здійснення приводу якої прийнято слідчим суддею, судом, зобов`язана прибути до місця виклику в зазначений в ухвалі про здійснення приводу час у супроводі особи, яка виконує ухвалу. У випадку невиконання особою, що підлягає приводу, законних вимог щодо виконання ухвали про здійснення приводу, до неї можуть бути застосовані заходи фізичного впливу, які дозволяють здійснити її супроводження до місця виклику.

Жодних повноважень прокурора щодо здійснення приводу у вказаній нормі не передбачено.

Більше того, вичерпний перелік повноважень Спеціалізованої антикорупційної прокуратури визначено ст. 8 Закону України «Про прокуратуру». Так, САП здійснює такі функції: 1) здійснення нагляду за додержанням законів під час проведення оперативно-розшукової діяльності, досудового розслідування Національним антикорупційним бюро України;

підтримання державного обвинувачення у відповідних провадженнях;

представництво інтересів громадянина або держави в суді у випадках; передбачених цим Законом і пов`язаних із корупційними або пов`язаними з корупцією правопорушеннями.

Здійснення нагляду за територіальними підрозділами Національної поліції України, а тим паче за територіальними підрозділами Кіровоградської області, виходить за межі компетенції Спеціалізованої антикорупційної прокуратури.

Згідно із ст. 372 КПК України ухвала, що викладається окремим документом, повинна містити мотивувальну частину із зазначенням: суті питання, що вирішується ухвалою, і за чиєю ініціативою воно розглядається; встановлених судом обставин із посиланням на докази, а також мотивів неврахування окремих доказів; мотивів, з яких суд виходив при постановленні ухвали, і положення закону, яким він керувався. У резолютивній частині ухвали зазначаються висновки суду. В ухвалі відсутні мотиви, обґрунтування способу та правового регламентування здійснення Спеціалізованою антикорупційною прокуратурою контролю за виконанням територіальним підрозділом поліції ухвали про привід свідків захисту до суду.

Роз`яснюючи судове рішення в ухвалі від 05.09.2019 Знам`янський міськрайонний суд Кіровоградської області вказав, що контроль за виконанням ухвали про привід з боку органів внутрішніх справ повинен здійснюватися прокурором САП на виконання вимог ч. 2 ст. 26 Закону України «Про прокуратуру», в частині здійснення нагляду за додержанням законів при виконанні судових рішень у кримінальних справах, а також, в разі застосування інших заходів примусового характеру, пов`язаних з обмеженням особистої свободи громадян в органах та установах. Зазначене формулювання ухвали та трактування норм закону взагалі є абсурдним.

Вичерпне коло повноважень прокурора при реалізації вказаної функції визначено ч. 1 ст. 26 Закону України «Про прокуратуру».

За таких обставин функція нагляду за додержанням законів при виконанні судових рішень у кримінальних справах жодним чином не відноситься до контролю за виконанням приводу свідків захисту та не може бути застосована до описаних вище правовідносин.

Більше того, ст. 8 Закону України «Про прокуратуру» на Спеціалізовану антикорупційну прокуратуру таку функцію не покладено взагалі.

За таких обставин при винесенні ухвали від 05.09.2019 про роз`яснення судового рішення Знам`янський міськрайонний суд Кіровоградської області невірно застосував норми права, вказавши ті, що регулюють інші правові відносини.

Подібне невірне застосування чинного законодавства призводить до необгрунтованого покладення непомірних процесуальних обов`язків та неможливості виконання судового рішення по суті.

Таким чином, на переконання прокурора Ухвала Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від є незаконною та підлягає скасуванню.

В письмових запереченнях обвинувачена ОСОБА_6 , обґрунтовуючи свою позицію щодо законності та обґрунтованості оскаржуваного судового рішення, просить апеляційну скаргу прокурора залишити без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції без змін.

Будучи належним чином повідомлений, в судове засідання апеляційного суду начальник шостого відділу Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_7 , який подав апеляційну скаргу не з`явився.

Прокурор шостого відділу управління процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_13 , надіслав заяву, відповідно до якої просить апеляційний розгляд проводити у відсутність прокурора.

Враховуючи зазначене, апеляційний суд враховуючи положення ч.4 ст. 405 КПК України, вважає за можливе проводити розгляд апеляційної скарги прокурора без його участі.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, обвинувачену ОСОБА_6 , яка заперечила щодо задоволення апеляційної скарги прокурора, перевіривши надані матеріали, вивчивши і проаналізувавши доводи, що містяться в апеляційній скарзі та в запереченнях на неї, колегія суддів приходить до висновку про те, що апеляційна скарга прокурора не підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Стаття 380 Кримінального процесуального кодексу України передбачає, що у випадках, коли судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження чи органу виконання судового рішення ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст.

Роз`яснення рішення - це викладення рішення у більш ясній і зрозумілій формі. Здійснюючи роз`яснення судового рішення, суд викладає більш повно і зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, при цьому не вносячи змін до рішення по суті і не торкаючись тих питань, які не були предметом судового розгляду. У ході роз`яснення рішення суд повинен тлумачити юридичні терміни, а не загальновживані слова.

Відповідно до вимог вказаної норми КПК України, роз`яснення судового рішення можливо у випадку, якщо воно є нечітким за змістом, містить положення, які викликають суперечки щодо неоднакового тлумачення висновків суду чи їх розуміння, при цьому суд не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення так само, як і вирішувати питання, що не були предметом судового розгляду.

Як вбачається з наданих матеріалів, ухвалою Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 03 липня 2019 року було задоволено клопотання захисника адвоката ОСОБА_8 про привід свідків по кримінальному провадженню, які самовільно покинули приміщення суду, тобто, не з`явилися в судове засідання та проведення подальших судових засідань в режимі відеоконференції з Дарницьким районним судом міста Києва.

Прокурор звернувся до суду з заявою про роз`яснення даного судового рішення, мотивуючи це тим, що прокуратура, всупереч ст.ст.348,349 КПК України, не отримала копію ухвали суду, якою визначено конкретний перелік доказів, які досліджуються під час судового розгляду. Також тим, що вказані в ухвалі Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 03 липня 2019 року свідки є свідками сторони захисту, а отже чинний КПК України не покладає на прокурора обов`язок забезпечувати явку свідків сторони захисту. Відповідно до ст.143 КПК України, повноваження прокурора щодо здійснення приводу - відсутні. Також, в силу ст.8 ЗУ «Про прокуратуру», до функцій Спеціалізованої антикорупційної прокуратури не входить здійснення нагляду за територіальними підрозділами Національної поліції України.

За наслідком розгляду, суд першої інстанції заяву прокурора задовольнив, та навівши мотиви прийнятого рішення виклав їх у резолютивній частині ухвали.

Колегія суддів, проаналізувавши доводи прокурора наведені в апеляційній скарзі не встановила будь яких посилань її автора на нечіткість судового рішення за змістом, наявність положень, які б викликали суперечки щодо неоднакового тлумачення висновків суду чи їх розуміння. Водночас за змістом апеляційна скарга, як і сама заява про роз`яснення рішення, зводиться не до роз`яснення вказаного судового рішення, а фактично до незгоди з його постановленням. Проте, незважаючи на вказане, суд першої інстанції виконав вимоги ст. 380 КПК України.

Крім того, вимоги апеляційної скарги прокурора про скасування рішення суду першої інстанції про роз`яснення судового рішення та зобов`язання роз`яснити його повторно не ґрунтуються на вимогах чинного кримінального процесуального законодавства.

Колегія суддів, враховуючи, що прокурором в апеляційній скарзі не наведено жодних доводів щодо незаконності ухвали Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 05 вересня 2019 року, тому апеляційну скаргу прокурора слід залишити без задоволення, а рішення суду без змін.

Керуючись ст. 376 ч.2, 404, 405, 407, 418, 419 КПК України, апеляційний суд -

ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу начальника шостого відділу Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_7 на ухвалу Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 05 вересня 2019 року, якою задоволено його заяву про роз`яснення ухвали Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 03 липня 2019 року залишити без задоволення.
Ухвалу Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 05 вересня 2019 року про роз`яснення ухвали Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 03 липня 2019 року залишити без змін.
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та касаційному оскарженню не підлягає.
Судді: Підписи:
Згідно з оригіналом.
Суддя Кропивницького
апеляційного суду ОСОБА_2