"18" грудня 2019 р. Справа № 363/5283/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 грудня 2019року м. Вишгород
Слідчий суддя Вишгородського районного суду Київської області ОСОБА_1 при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вишгороді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0001145 від 16.12.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України щодо
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпропетровська, громадянина України, не працюючого, в силу ст.89 КК України не судимого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,-
ВСТАНОВИВ:

Вказане клопотання надійшло до Вишгородського районного суду Київської області 18 грудня 2019 року.
З поданого клопотання вбачається, що в провадженні СВ Вишгородського ВП ГУ НП в Київській області перебувають матеріали кримінального провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за реєстраційним № 0001145 від 16.12.2019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України.

Досудовим розслідування встановлено, що 16.12.2019 близько 17 години у ОСОБА_5 , який рухався по АДРЕСА_1 виник злочинний умисел, спрямований на напад з метою заволодіння чужим майном, поєднаний із погрозою застосування насильства небезпечного для життя особи, яка зазнала нападу, поєднаному з проникненням у житло. Одразу після цього, а саме 16.12.2019 близько 17 год. 05 хв. ОСОБА_5 , діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою особистого незаконного збагачення за рахунок чужого майна, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачаючи настання суспільно-небезпечних наслідків та бажаючи їх настання, обійшов територію домоволодіння АДРЕСА_2 , що належить ОСОБА_6 та через замкнену хвіртку проник на його подвір`я. Продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, ОСОБА_5 , одягнувши на обличчя заздалегідь заготовлену маску, тримаючи в правій руці ніж в положенні лезом до гори, не маючи дозволу власника будинку ОСОБА_6 чи іншого законного користувача на проникнення до нього та ігноруючи вказану обставину, через незамкнені двері потрапив в його приміщення, де в той час перебували ОСОБА_6 та ОСОБА_7 .
В подальшому, ОСОБА_5 , перебуваючи в кімнаті будинку, несподівано для ОСОБА_6 вчинив на неї напад, а саме, тримаючи в правій руці ніж, яким шляхом демонстрації погрожував ОСОБА_6 з метою подолання її можливого опору, усвідомлюючи, що має перевагу у фізичній силі, а ОСОБА_6 у зв`язку з її віком та фізичним станом усвідомлює його дії як погрозу застосування насильства небезпечного для її життя, діючи відкрито, почав вимагати інформацію про місцезнаходження цінного майна. Не отримавши відповіді від ОСОБА_6 , ОСОБА_5 схопив останню рукою за нижню щелепу та відштовхнув від себе в результаті чого ОСОБА_6 не втрималась на ногах та впала, при цьому випустивши з руки мобільний телефон марки «Nokia» модель 3310 червоного кольору.

Після цього, ОСОБА_5 відкрито заволодів належним ОСОБА_6 майном, а саме: мобільним телефоном марки «Nokia» модель 3310 червоного кольору та разом з викраденим майном залишив місце вчинення кримінального правопорушення, таким чином розпорядившись ним на власний розсуд.

16.12.2019 о 21 годині 29 хвилин ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , затримано в порядку ст. 208 КПК України.

17.12.2019 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України.

Причетність ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України підтверджується зібраними в ході досудового розслідування доказами, а саме: протоколом прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення, протоколом огляду місця події від 16.12.2019, протоколом допиту потерпілої ОСОБА_6 ; протоколами допиту свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 16.12.2019, протоколом огляду від 17.12.2019, іншими матеріалами досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні.

З огляду на викладене, в ході досудового розслідування виникла необхідність в обранні відносно ОСОБА_5 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.

У судовому засіданні прокурор заявлене клопотання підтримав та просив обрати запобіжний захід щодо підозрюваного ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою мотивуючи свою позицію тим, що підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчиняти інші кримінальні правопорушення, незаконно впливати на потерпілу та свідків. Зазначені ризики, відповідно частини 1 статті 177 КПК України є підставою для обрання саме такого, запропонованого ним, виду запобіжного заходу.
Захисник підозрюваного ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_4 заперечував проти задоволення клопотання, оскільки прокурором не доведено наявність ризиків передбачених ст. 177 КПК України, просив обрати підозрюваному ОСОБА_5 більш м`який запобіжний захід.
Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав думку захисника.
Заслухавши думку учасників судового засідання, дослідивши матеріали клопотання, слідчим суддею зазначається наступне.
Згідно практики Європейського суду з прав людини, зокрема рішення «Чоботарь проти Молдови» термін «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи інформації, котрі могли б переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що конкретна особа, можливо вчинила злочин. Метою попереднього утримання під вартою є подальше розслідування кримінального провадження, яке повинно підтвердити або спростувати підозру

Відповідно до пункту 1(с) статті 5 Конвенції, метою проведення допитів під час тримання під вартою є подальше кримінальне розслідування, під час якого дістається підтвердження, чи спростовується конкретна підозра, яка стала причиною арешту. Отже, факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (Мюррей проти Великобританії).

Слідчим суддею встановлено, що учасниками судового засідання доведено, про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення за частиною 3 статті 187 КК України.
Вирішуючи питання про доцільність обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 необхідно врахувати тяжкість покарання, наявність можливості переховуватися від органів досудового розслідування та суду, продовжити протиправну діяльність, тим самим негативно вплинути на хід досудового розслідування та судового розгляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Відповідно до статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Позиція слідчого та прокурора ґрунтується на пунктах 1, 3 та 5 зазначеної норми КПК України.
Згідно статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Слідчий суддя погоджується, що є достатні підстави вважати про наявність ризиків, які передбачені статтею 177 КПК України.
Беручи до уваги, що ОСОБА_5 офіційно не працює, не одружений, відсутність стійких соціальних зв`язків, вважаю доведеним існування обставин, що свідчать про можливість вчинення підозрюваним інших кримінальних правопорушень, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду та незаконно впливати на потерпілу та свідків.
Наявність ризиків, передбачених п.п.1.3.5 ст. 177 КПК України та враховуючи, що злочин, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 відповідно до статті 12 КК України є тяжким злочином, що у своїй сукупності свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання зазначеним ризикам. Тому вважаю за необхідне застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Крім того, слідчим суддею зазначається про відсутність потреби у визначенні розміру застави щодо ОСОБА_5 , що відповідає положенню пункту 1 частини 4 статті 183 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись статтями 176-178, 183-184, 193-194, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на шістдесят днів з моменту його фактичного затримання, тобто до 14 лютого 2020 року включно.
Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається безпосередньо до суду Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Повний текст ухвали проголошений 23.12.2019 року о 12-40 год.

Слідчий суддя ОСОБА_1