єдиний унікальний номер 389/2361/16-к
провадження №1-кп/389/29/16
У Х В А Л А

04 травня 2020 року Знам`янський міськрайонний суд Кіровоградської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора Знам`янської місцевої прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 та його захисника адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в приміщенні суду міста Знам`янка об`єднане кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002379 від 11 грудня 2015 року, №0000838 від 25 квітня 2016 року щодо

ОСОБА_4 ,

запобіжний захід - тримання під вартою, строк до 10 травня 2020 року, обвинуваченого у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.186, ч.3 ст.185 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

Прокурор підтримала заявлене клопотання про продовження щодо ОСОБА_4 обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів, мотивуючи це тим, що ОСОБА_4 не працює і не навчається, не одружений, дітей не має, з огляду на що вбачається, що він не має міцних соціальних зв`язків, обвинувачуться у вчиненні кримінальних правопорушень, які закон класифікує як тяжкі злочини, в період іспитового сроку, переховувався від органів досудового слідства та суду,тож, з метою уникнення кримінальної відповідальності, може переховуватися від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, незаконно впливати на потерпілих та свідків, які не допитані. Ризики, які були на час обрання такої міри запобіжного заходу не зникли і не зменшились.
Вислухавши думку учасників кримінального провадження, суд приходить до висновку про необхідність задоволення клопотання прокурора, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.3 ст.331 КПК України, незалежно від наявності клопотань, суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до п.3 ст.5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожен, кого заарештовано або затримано згідно з положеннями підпункту "c" пункту 1 цієї статті, має негайно постати перед суддею чи іншою посадовою особою, якій закон надає право здійснювати судову владу і йому має бути забезпечено розгляд справи судом упродовж розумного строку або звільнення під час провадження. Таке звільнення може бути обумовлене гарантіями з`явитися на судове засідання.

Ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що «при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Суду, як джерело права».

Зважаючи на практику Європейського суду, суд враховує, що тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи, рішення ЄСПЛ від 06 квітня 2000 року у справі «Лабіта проти Італії». Крім цього, судом взято до уваги позицію Європейського суду з прав людини, яка висвітлена в рішенні ЄСПЛ від 20 травня 2010 року, у справі «Москаленко проти України», в якому зазначено, що суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст.177 КПК України, підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Згідно з п.5 ч.2 ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, які законом класифіковано як тяжкі злочини, будучи засудженим вироком Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 18 листопада 2015 року, за ч.3 ст.185 КК України, до 3 років позбавлення волі зі звільненням, на підставі ст.75 КК України, від відбування покарання з іспитовим строком на 2 роки, тобто в період іспитового сроку, не працює і не навчається, не одружений, дітей не має, а відтак не має міцних соціальних зв`язків, ухилявся від явки до органу досудового розслідування та суду, тож, з метою уникнення кримінальної відповідальності, може переховуватися від суду та вчинити інше кримінальне правопорушення, незаконно впливати на потерпілих та свідків, які наразі не допитані, вчинити інше кримінальне правопорушення, тому суд вважає встановленим наявність ризиків, передбачених п.п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України, тож тримання ОСОБА_4 під вартою в повній мірі відповідає меті, з якою застосовується цей вид запобіжного заходу, в тому числі, зважаючи на суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи та не суперечить практиці Європейського суду з прав людини і вимогам Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Обставини по справі з часу обрання запобіжного заходу не змінились, ризики, передбачені ст.177 КПК України не зменшились, що унеможливлює застосування до ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу, а відтак, щодо ОСОБА_4 необхідно продовжити дію запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 днів, оскільки більш м`який запобіжний захід не забезпечить виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків та завдань кримінального провадження.

Разом з тим, враховуючи вимоги ст.183 КПК України, суд вважає за необхідне визначити обвинуваченому заставу у розмірі у 50 прожиткових мінімумів доходів громадян для працездатних осіб, оскільки саме такий розмір застави буде в достатній мірі гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків і не буде завідомо непомірним для нього.

Керуючись ст.ст.177,178,183,331 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю сел.Знам`янка Знам`янського району Кіровоградської області, продовжити дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, починаючи з 11.05 години 04 травня 2020 року по 11.05 годину 02 липня 2020 року.

Визначити ОСОБА_4 розмір застави у 50 (п`ятдесят) прожиткових мінімумів доходів громадян для працездатних осіб, що складає 105100 (сто п`ять тисяч сто) грн. 00 коп.
Застава має бути внесена на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, а саме на депозитний рахунок ТУ ДСА України в Кіровоградській області, ОТРИМУВАЧ КОШТІВ: Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Кіровоградській області КОД ОТРИМУВАЧА (код за ЄДРПОУ): 26241445 БАНК ОТРИМУВАЧА: ДКСУ м.Київ КОД БАНКУ ОТРИМУВАЧА (МФО): 820172 РАХУНОК ОТРИМУВАЧА: UA 0002505.

Призначення платежу:забезпечення виконання рішення згідно зі ст.182 КПК України у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000838 від 25 квітня 2016 року, застава за ОСОБА_4 .

У разі внесення заставодавцем визначеної в ухвалі суми застави, зобов`язати ОСОБА_4 : прибувати за кожною вимогою до прокурора та суду; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу прокурора та суду; повідомляти прокурора та суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Попередити ОСОБА_4 , що у разі невиконання покладених на нього обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Копію ухвали, до відома, направити начальнику ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор», вручити прокурору та обвинуваченому.

На ухвалу суду може бути подана апеляція до Кропивницького апеляційного суду, через Знам`янський міськрайонний суд Кіровоградської області, протягом семи днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Суддя Знам`янського міськрайонного суду

Кіровоградської області ОСОБА_1