ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/2438/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" липня 2020 р. слідчий суддя Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_1 , з секретарем судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах Обслуговуючого кооперативу "Житлово будівельний кооператив "Славгородський" про скасування арешту майна по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001933 від 01 березня 2015 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого за ст. 356 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Дарницького районного суду міста Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах Обслуговуючого кооперативу "Житлово будівельний кооператив "Славгородський" про скасування арешту майна по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001933 від 01 березня 2015 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого за ст. 356 КК України, яке мотивувано тим, що в провадженні слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві розслідувалося кримінальне провадження № 0001933 від 01 березня 2015 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого за ст. 356 КК України, внесене до ЄРДР незаконного будівництва за адресою місто Київ, вулиця Славгородська № 25.

29 червня 2016 року ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду міста Києва (справа № 753 / 12061 / 16 - к ) в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001933 від 01 березня 2015 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого за ст. 356 КК України України було задоволено клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_4 про накладення арешту за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001933 від 01 березня 2015 року задоволено, накладено арешт на об`єкт незавершеного будівництва, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та розташований на земельній ділянці кадастровий номер 8 000 000 000:90:167:0033 та на вищевказану земельну ділянку.

14 лютого 2020 року провадження було закрито на підставі ч. 1 ст. 284 КПК України, відповідно вважає, що наразі потреба в подальшому застосуванні арешту щодо вказаного об"єкту відпала.

Заявник в судове засідання не з"явився, про дату час та місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином.

Слідчий / прокурор в судове засідання не зявився, про дату час та місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином.

Клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно (ч. 2 ст. 174 КПК України ).

Вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання не підлягає задоволенню із наступних підстав.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано (ч.1 ст. 174 КПК України).

Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Як вбачається з клопотання, в СВ Дарницького УП ГУ НП в м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження № 0001933 від 01.03.2015 р. за ознаками злочину, передбаченого ст. 356 КК України, за заявою ОСОБА_5 про незаконне будівництво у місті Києві по вулиці Славгородській, № 25.

29 червня 2016 року ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду міста Києва (справа № 753 / 12061 / 16 - к ) в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001933 від 01 березня 2015 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого за ст. 356 КК України України було задоволено клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_4 про накладення арешту за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001933 від 01 березня 2015 року задоволено, накладено арешт на об`єкт незавершеного будівництва, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та розташований на земельній ділянці кадастровий номер 8 000 000 000:90:167:0033 та на вищевказану земельну ділянку.

14 лютого 2020 року провадження було закрито на підставі ч. 1 ст. 284 КПК України.

Прокурор одночасно з винесенням постанови про закриття кримінального провадження скасовує арешт майна, якщо воно не підлягає спеціальній конфіскації (ч.3 ст. 174 КПК України).

У ст. 1 Першого Протоколу від 20 березня 1952 року до «Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод» зазначено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном.

При цьому, у Рішенні Європейського суду з прав людини «Серявін проти України» зазначено, що будь - яке втручання органу влади у захищене право не суперечитиме загальній нормі, викладеній у першому реченні ч. 1 ст. 1 Першого Протоколу до «Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод», лише якщо забезпечено справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Питання стосовно того, чи було забезпечено такий справедливий баланс, стає актуальним лише після того, як встановлено, що відповідне втручання задовольнило вимогу законності і не було свавільним.

Також, у Рішенні Європейського суду з прав людини «Серявін проти України» зазначено, що вимога законності, яка випливає з «Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод» означає вимогу дотримання відповідних положень національного закону і принципу верховенства права.

Щодо дотримання принципу верховенства права, то відповідно до ч. 1 ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Також, відповідно до ч.2 ст. 8 КПК України принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Так, слідчий суддя вважає за необхідне зазначити, що заявник при зверненні до слідчого судді з відповідним клопотанням не надав підтверджуючих документів про належність йому майна, на яке було накладено арешт, відповідно не доведений факт порушення права заявника на володіння, розпорядженням цим майном накладеним арештом ухвалою слідчого судді.

Щодо забезпечення "справедливого балансу" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи, то в даному випадку інтереси суспільства щодо здійснення досудового розслідування, перевагає вимозі захисту основоположних прав конкретної особи в частині мирного володіння майном фізичної або юридичної особи, так як по кримінальному провадженню за ст. 290 КК України вказане майно є речовим доказом.

Як вже було зазначено вище, положення КПК України, зокрема ст. 170 КПК України передбачають підстави накладення арешту на майно та ч. 2 ст. 170 КПК України передбачає мету накладення арешту, а ч.1 ст. 174 КПК України - підстави скасування накладеного арешту на майно.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 174, 309 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах Обслуговуючого кооперативу " Житлово будівельний кооператив "Славгородський" про скасування арешту майна по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001933 від 01 березня 2015 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого за ст. 356 КК України, - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ: