ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/5981/20
провадження № 1-кс/753/1439/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"08" квітня 2020 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 з секретарем судового засідання ОСОБА_2 , за участі: прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погодженого прокурором Київської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Криве Озеро, Миколаївської обл., українця, громадянина України, з середньою освітою, офіційно непрацюючого, одруженого (зі слів), державні нагороди та пільги відсутні, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України,-

В С Т А Н О В И В:
До Дарницького районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської місцевої № 2, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Клопотання обгрунтоване тим, що слідчим відділом Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002090 від 04.04.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що в період часу з початку березня до початку серпня місяця 2019 року ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 тимчасово винаймав у пенсіонера ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_3 кімнату в дачному будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_3 , де вони спільно мешкали на протязі зазначеного періоду часу. Під час спільного проживання ОСОБА_7 стало відомо, що ОСОБА_8 є самотньою особою похилого віку та має грошові кошти.

03.04.2020 близько 11 год. 00 хв. ОСОБА_7 разом із ОСОБА_5 направились за місцем мешкання ОСОБА_8 за адресою: АДРЕСА_3 та шляхом вільного доступу проникли у вищевказаний будинок. Увійшовши всередину до будинку, побачили ОСОБА_8 , в цей час ОСОБА_5 схопив останнього, а ОСОБА_7 почав наносити удари кулаком в ліву сторону обличчя ОСОБА_8 . В подальшому, коли останній перебував вже у безпорадному стані, ОСОБА_5 разом з ОСОБА_7 зв`язали його руки та ноги мотузкою, та кинули на підлогу поруч з ліжком, чим обмежили його можливість на пересування та почали обшукувати будинок потерпілого ОСОБА_8 . Оглянувши шухляди меблів на наявність грошових коштів чи інших цінностей, останні знайшли та заволоділи: мобільним телефоном "Huawei", з сім-картою НОМЕР_1 , вартістю близько 3 000 гривень 00 копійок; рушницею ІЖ-12, калібр НОМЕР_2 , № НОМЕР_3 , в чохлі зеленого кольору, вартістю близько 200 гривень 00 копійок; банківською карткою ПриватБанку № НОМЕР_4 виданою на ім`я ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_3 ; карткою киянина на ім`я ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_3 . Після чого, з місця вчинення злочину зникли, викраденим майном розпорядилися на власний розсуд, чим завдали матеріальну шкоду потерпілому на загальну суму близько 3 200 гривень 00 копійок

У вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України підозрюється: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець смт. Криве Озеро, Миколаївської обл., українець, громадянин України, з середньою освітою, офіційно непрацює, одружений (зі слів), державні нагороди та пільги відсутні, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 та проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимий.
10.03.2020 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України, тобто у нападі з метою заволодіння чужим майном, поєднаним із насильством небезпечним для життя та здоров`я особи, яка зазнала нападу (розбій), вчинений за попередньою змовою групою осіб, поєднаний із проникненням у житло.

Клопотання обґрунтоване наявністю ризику, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, незаконно впливати на свідків та потерпілого у кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення та недостатністю менш суворих запобіжних заходів для запобігання вказаним ризикам.

У судовому засіданні прокурор вказане клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Захисник в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, вказав, що ризики не доведені. Просив застосувати запобіжний захід не пов`язаний із триманням під вартою.

Підозрюваний в судовому засіданні підтримав думку захисника.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Статтею 176 КПК України визначені види запобіжних заходів.

Згідно з положеннями ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Статтею 178 КПК України передбачені обставини, які враховуються при обрані запобіжного заходу.

У відповідності з п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованому йому кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України підтверджується зібраними у кримінальному провадженні матеріалами, а саме: протоколом прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення, протоколом огляду місця події, протоколом допитів свідків, протоколами обшуку, протоколами проведення слідчого експерименту та іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

В розумінні ст. 177 КПК України, «обґрунтована підозра» включає в себе наявність процесуального документу - повідомлення про підозру та наявність достатніх доказів для вирішення питання про застосування запобіжного заходу. Згідно ч. 1 ст. 276 КПК України, повідомлення про підозру підлягає обов`язковому здійсненню, зокрема, у випадку наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення.

Практикою ЄСПЛ в рішеннях «Фокс, Кембел і Хартлі проти Сполученого Королівства», «Лабіта проти Італії», «Мюррей проти Сполученого Королівства», «Ільгар Маммадов проти Азейбарджану», «Нечипорук і Йонкало проти України» напрацьовані стандарти розуміння поняття «обґрунтована підозра», що передбачає існування фактів та інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що певна особа могла вчинити злочин. Факти, які дають підставу для підозри, не мають бути такого ж рівня, як такі, що обґрунтовують засудження особи, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Слідчий суддя на стадії досудового розслідування не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини особи у вчиненні злочину чи її відсутності, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї запобіжного заходу.

Крім того, прокурором доведено наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України. ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке згідно ст. 12 КК України, відноситься до категорії особливо тяжких злочинів, і за яке, згідно санкції ч. 3 ст. 187 КК України, передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до дванадцяти років, а тому усвідомлюючи тяжкість та реальність покарання, в разі застосування запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою він може переховуватися від органів досудового розслідування з метою уникнення покарання, що повністю підтверджує наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Також суд вважає обгрунтованим ризик вчинення підозрюваним нового кримінального правопорушення, враховуючи, що ОСОБА_5 раніше притягався до кримінальної відповідальності.

Ризик впливу підозрюваного на потерпілого та свідків у кримінальному провадженні слідчим та прокурором в судовому засіданні не доведено.

Відповідно до установленої практики Європейського суду з прав людини висновки про ступінь ризиків та неможливості їм запобігання більш м`якими запобіжними заходами мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особи підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади), поведінки під час попередніх розслідувань (способу життя, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).

Слідчий суддя вважає, що до підозрюваного в даному випадку не підлягають застосуванню запобіжні заходи у виді особистого зобов`язання, застави та домашнього арешту у зв`язку з тим, що вони не будуть дієвими і не зможуть перешкодити настанню вищевказаного ризику.

Не можливе застосування до підозрюваного і запобіжного заходу вигляді особистої поруки, оскільки на момент повідомлення йому про підозру та звернення до слідчого судді із вказаним клопотанням до органу досудового розслідування не надійшло жодної заяви від осіб, які заслуговують на довіру, про обрання відносно підозрюваного саме такого запобіжного заходу.

Разом з тим, слідчий суддя керуючись правилами ч. 5 ст. 182, ч. 3 ст. 183 КПК України при визначенні розміру застави, враховує особу підозрюваного, а саме наявність непогашеної судимості, а також те, що вищезазначений злочин був вчинений із застосуванням фізичного насильства до потерпілого, який є особою похилого віку (81 рік) та був залишений на місці вчинення злочину в безпорадному стані понад добу, а тому застосовує максимальний розмір застави, що становить 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що скаладає 630 600 грн.

Таким чином, керуючись ст.ст. 40, 131, 132, 176-179, 182-184, 193-197, 197, 199 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:
Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів.
Строк тримання під вартою ОСОБА_5 обчислювати з дня винесення відповідної ухвали слідчого судді про обрання запобіжного заходу.
У разі внесення застави в розмірі 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 630 600 гривень, на спеціальний рахунок територіального управління Державної судової адміністрації України в м. Києві та надання слідчому документа, що це підтверджує, ОСОБА_5 підлягає звільненню з-під варти.
З моменту звільнення з-під варти внаслідок внесення застави ОСОБА_5 , зобов`язаний прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, прокуратури та суду та виконувати такі обов`язки: не відлучатися з м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, роботи.
Дія ухвали закінчується 06.06.2020.
Роз`яснити підозрюваному, що у разі невиконання ним обов`язків, покладених судом, застава звертається в дохід держави, а до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід та накладене грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Київської місцевої прокуратури № 2.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.
Повний текст ухвали виготовлено 10.04.2020.

Слідчий суддя: ОСОБА_1