Справа № 359/1492/20
Провадження № 1кс/359/453/2020
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
20 лютого 2020 року м. Бориспіль
Слідчий суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , та його захисника адвоката ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду з технічною фіксацією клопотання Слідчого другого відділення СВ Бориспільського ВП ГУ НП в Київській області ОСОБА_4 , в кримінальному провадженні №0000397, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.02.2020 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харків, громадянина України, українця, офіційно непрацюючого, розлученого, з середньо-технічною освітою, зареєстрованого в АДРЕСА_1 , без постійного місця проживання, тимчасово проживаючого в АДРЕСА_2 , раніше неодноразово судимого, останній раз за вироком Вишгородського міськрайонного суду Київської області від 01.07.2015 року за ч.3 ст. 185 КК України до позбавлення волі строком на чотири роки та одного місяця, звільненого з місць позбавлення волі 13.04.2019 року,

підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України,

в с т а н о в и в :
Слідчий звернувся із зазначеним клопотанням, погодженим з прокурором, в якому просив застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Згідно клопотання досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , будучи раніше неодноразово судимим, востаннє вироком Вишгородського міськрайонного суду за ч. 3 ст. 185 КК України до 4-ох років 1-го місяця позбавлення волі, на шлях виправлення не став та повторно підозрюється у вчиненні корисливого злочину.

Так, 19 лютого 2020 року, ОСОБА_5 проходив повз дачний будинок АДРЕСА_3 , після чого в останнього виник злочинний умисел на проникнення у вище вказаний будинок та повторне таємне викрадення чужого майна з метою особистого збагачення.

Продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, розуміючи та усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, ОСОБА_5 , діючи умисно, будучи раніше судимим за злочини проти власності, судимість за які у встановленому законом порядку не знята та не погашена, переліз через паркан домоволодіння АДРЕСА_3 , де шляхом віджиму металопластикового вікна будинку за допомогою металевої викрутки, яку знайшов поблизу, проник в середину будинку з метою повторного таємного викрадення чужого майна.

В подальшому, ОСОБА_5 , розуміючи та усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою незаконного збагачення, таємно викрав тример марки «Bosch» моделі «Art 23 Easytrim» TYP 3600H78A01, який належить ОСОБА_7 , вартістю 1499 грн. 00 коп., після чого з місця події зник, розпорядившись майном на власний розсуд.

19 лютого 2020 року о 13 год. 00 хв. у порядку п. 2 ч. 1 ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, затримано ОСОБА_5

19 лютого 2020 року 22 год. 30 хв. повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Підозра ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України обґрунтовується наступними доказами:

-заявою ОСОБА_7 від 19 лютого 2020 року про вчинення відносно нього злочину, а саме крадіжки поєднаної з проникненням у житло особою, яку останній затримав;

-допитом потерпілого ОСОБА_7 від 19 лютого 2020 року щодо вчинення відносно нього крадіжки, поєднаної з проникненням у житло особою, яку останній затримав;

-оглядом місця події від 19 лютого 2020 року, проведеним за адресою: АДРЕСА_4 , в ході якого зафіксовано факт вчинення злочину, особу, яка його вчинила, а також відшукано та вилучено предмети злочинного посягання;

-протоколом впізнання речей від 19 лютого 2020 року, яким зафіксовано факт впізнання потерпілим ОСОБА_7 тримеру, який у нього було викрадено;

-протоколом впізнання особи за фотознімками від 19 лютого 2020 року, за яким потерпілий ОСОБА_7 упізнав особу, яка вчинила у нього крадіжку та була затримана потерпілим.

-допитом свідка ОСОБА_8 від 19 лютого 2020 року, в ході якого останній повідомив про те, як бачив особу, яка вистрибнула із вікна будинку потерпілого;

-протоколом впізнання особи за фотознімками за участю ОСОБА_8 від 19 лютого 2020 року, в ході якого останній впізнав на пред`явлених фото особу, яка вистрибнула із вікна потерпілого, а саме ОСОБА_5 ;

Відповідно до ст. 183 Кримінального процесуального кодексу України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, якщо жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України.

Санкція ч. 3 ст. 185 КК України передбачає покарання у виді позбавленням волі на строк від 3 років до 6 років, що відповідно до ч. 4 ст. 12 КК України є тяжким злочином.

Згідно вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність наступних ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:

- п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 Кримінального кодексу України, санкція якого передбачає покарання у виді позбавленням волі на строк від 3 років до 6 років, а тому, будучи обізнаним про вид та розмір покарання, що йому загрожує, може ухилятися від органу досудового розслідування, чим унеможливить виконання завдань кримінального провадження, передбачених ст. 2 Кримінального процесуального кодексу України;

- п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України підозрюваний ОСОБА_5 , перебуваючи на волі, через неможливість постійного контролю за його діями, останній зможе вільно та на власний розсуд незаконно вплинути на свідків та потерпілого, з метою уникнути покарання за інкримінований йому злочин;

- п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України не маючи постійного джерела доходу, не маючи міцних соціальних зав`язків, підозрюваний ОСОБА_5 , будучи раніше неодноразово судимим за вчинення злочинів проти власності, судимість за які у встановленому законом порядку не знята та не погашена - зможе вчиняти інші кримінальні правопорушення (злочини).

Згідно поданого клопотання, слідчий вважає, що до підозрюваного ОСОБА_5 застосування запобіжного заходу у порядку ст. 179 КПК України у вигляді особистого зобов`язання є неможливим у зв`язку з відсутністю належного самоконтролю, оскільки останній вчинив повторно умисний злочин проти власності, будучи раніше неодноразово судимим.

До підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді особистої поруки неможливо застосувати у зв`язку з тим, що відповідно до ч. 1 ст. 180 КПК України особиста порука полягає у наданні особами, яких слідчий суддя, суд вважатиме такими, що заслуговують на довіру, письмового зобов`язання про те, що вони поручаються за виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, проте з оточення підозрюваного вказані особи, які могли б бути поручителями відсутні. Також, таких звернень до органу досудового розслідування та прокуратури не надходило.

Також, застосування запобіжного заходу у вигляді застави, передбаченого ст. 182 КПК України щодо підозрюваного не є доцільним у зв`язку з тим, що останній не працює та постійного джерела доходу не має.

Водночас застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відповідно до ст. 181 КПК України до підозрюваного неможливо у зв`язку з тим, що останній не має постійного місця проживання, не обтяжений доглядом за батьками, опікунами чи дітьми.

У зв`язку з вищевикладеним, відповідно до вимог ч. 1 ст. 184 КПК України слідчий у поданому клопотанні зазначає, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, зазначеним у ст. 177 КПК України, оскільки є всі підстави вважати, що, перебуваючи на волі підозрюваний ОСОБА_5 , який підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, може переховуватись від органу досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілого та свідка у цьому ж кримінальному провадженні або вчинити інші кримінальні правопорушення (злочини).

Як роз`яснив Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ в п. 17 листа №511-550/0/4-13від 04.04.2013, розумність тримання під вартою не може оцінюватись абстрактно. Вона має оцінюватись в кожному окремому випадку в залежності від особливостей конкретної справи та причин, про які йдеться у рішеннях національних судів. Тримання під вартою може бути виправдано тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який, не зважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості (п. 79 рішення ЄСПЛ у справі «Харченко проти України» від 10.02.2011).

Встановлено, що запобігання ризикам переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та перешкоджання ним розгляду кримінального провадження становить суспільний інтерес, який полягає в забезпеченні відправлення судочинства. Цей інтерес має превалююче значення та виправдовує обрання підозрюваному запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Жоден із більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, не зможе запобігти вказаним ризикам.

Єдиним запобіжним заходом, який здатен забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та унеможливить реалізацію вищевикладених ризиків є запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Зважаючи на достатність доказів для притягнення ОСОБА_5 до кримінальної відповідальності, та наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчий просив клопотання задовольнити та обрати найсуворіший запобіжний захід у виді тримання під вартою.
Клопотання про обрання запобіжного заходу вручено підозрюваному 19.02.2020 року.
В судовому засіданні прокурор та слідчий клопотання підтримали та просили його задовольнити, з метою запобігання спробам підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілих та свідків в даному кримінальному провадженні.
Підозрюваний проти задоволення клопотання заперечив, зазначив, що не має наміру ухилятися від слідства та суду, вину визнав в повному обсязі.
Захисник проти задоволення клопотання заперечив та просив застосувати до підозрюваного більш м`який вид запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, оскільки не лише тяжкість злочину повинна враховуватись при обранні запобіжного заходу, а й ризики, визначені ст. 177 КПК України. Оскільки таких ризиків не існує, то і обрання найсуворішого запобіжного заходу неможливе.
Заслухавши думку прокурора, слідчого, пояснення та позицію підозрюваного, думку захисника, дослідивши матеріали клопотання та додатково додані докази, вважаю за необхідне клопотання задовольнити.
З наданих до суду матеріалів вбачається наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України.
Факт вчинення кримінального правопорушення та причетності підозрюваного до вчинення кримінального правопорушення підтверджується доказами, які досліджені судом.
Так, підозра ОСОБА_5 у вчиненні вказаного злочину обґрунтовується наступними доказами:
-заявою ОСОБА_7 від 19 лютого 2020 року про вчинення відносно нього злочину, а саме крадіжки поєднаної з проникненням у житло особою, яку останній затримав;

-допитом потерпілого ОСОБА_7 від 19 лютого 2020 року щодо вчинення відносно нього крадіжки, поєднаної з проникненням у житло особою, яку останній затримав;

-оглядом місця події від 19 лютого 2020 року, проведеним за адресою: АДРЕСА_4 , в ході якого зафіксовано факт вчинення злочину, особу, яка його вчинила, а також відшукано та вилучено предмети злочинного посягання;

-протоколом впізнання речей від 19 лютого 2020 року, яким зафіксовано факт впізнання потерпілим ОСОБА_7 тримеру, який у нього було викрадено;

-протоколом впізнання особи за фотознімками від 19 лютого 2020 року, за яким потерпілий ОСОБА_7 упізнав особу, яка вчинила у нього крадіжку та була затримана потерпілим.

-допитом свідка ОСОБА_8 від 19 лютого 2020 року, в ході якого останній повідомив про те, як бачив особу, яка вистрибнула із вікна будинку потерпілого;

-протоколом впізнання особи за фотознімками за участю ОСОБА_8 від 19 лютого 2020 року, в ході якого останній впізнав на пред`явлених фото особу, яка вистрибнула із вікна потерпілого, а саме ОСОБА_5 ;

На думку слідчого судді наявні достатні підстави вважати, що ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового слідства або суду, уникати відповідальності, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, незаконно впливати на потерпілих та свідків в даному кримінальному провадженні.
Зважаючи на особу підозрюваного, тяжкість злочину, в скоєнні якого підозрюється ОСОБА_5 , а саме, що злочин є тяжким, що має значення для встановлення обставин його вчинення, слідчим суддею не вбачається підстав для застосування інших запобіжних заходів, що є більш м`якими. Указане свідчить про наявність підстав для застосування положень ч.2 ст. 183 КПК України.
При вирішенні клопотання слідчого, суддею також враховані інші обставини, визначені ст. 178 КПК України. Так, докази надані слідчим на обґрунтованість підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення є вагомими; доказів неможливості перебування підозрюваного за станом здоров`я під вартою не має; інших запобіжних заходів відносно нього не обиралось, останній правоохоронним органом за матеріалами затримувався в порядку ст. 208 КПК України 19 лютого 2020 року о 13 год. 00 хв.
Крім того, на думку слідчого судді, прокурором, в порядку п.3 ч.1 ст. 183 КПК України, крім наявності підстав, передбачених ст. 177 КПК України, доведено, що на даний час, перебуваючи на волі ОСОБА_5 , може переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення відповідальності.
Визнання ОСОБА_5 вини, не може в достатньому обсязі свідчити про доцільність застосування до нього іншого більш м`якого запобіжного заходу, зважаючи на наслідки скоєного ним та суспільну небезпечність такого діяння, громадський осуд, тощо.
З урахуванням викладеного слідчим доведено наявність підстав, визначених ч.1 ст. 194 КПК України для застосування такого запобіжного заходу як тримання під вартою.
Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави. В ухвалі слідчого судді зазначаються, які обов`язки будуть покладені на підозрюваного у разі внесення застави.
Згідно з п.2 ч.5 ст.182 цього Кодексу застава щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину, визначається у розмірі від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Зважаючи на те, що злочином не заподіяно шкоду здоров`ю чи життю людини, слідчий суддя зобов`язаний визначити відповідний розмір застави. Такий розмір застави слід встановити мінімальним зважаючи на тяжкість злочину, в якому підозрюється ОСОБА_5 , його матеріальний стан, відношення останнього до скоєного ним.
Строк тримання під вартою щодо підозрюваного слід визначити в 60 діб до 13 год. 00 хв. 18.04.2020 року, з визначення застави в розмірі двадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 42040 (сорок дві тисячі сорок) грн. 00 коп.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 184, 186, 192-193, 197 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в :
Клопотання Слідчого другого відділення СВ Бориспільського ВП ГУ НП в Київській області ОСОБА_4 , - задовольнити.

Обрати підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) діб, з визначення розміру застави.

Утримувати ОСОБА_5 в ДУ «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України до 13.00 год. 18.04.2020 року.

Визначити ОСОБА_5 заставу в 20 (двадцять) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 42040 (сорок дві тисячі сорок) грн. 00 коп.

Сума застави протягом дії ухвали може бути внесена у національній грошовій одиниці як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок: (Отримувач коштів: Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Київській області; код отримувача (ЄДРПОУ) 26268119; рахунок отримувача UA0018661; Банк отримувача: Держказначейська служба України, м. Київ; призначення платежу: застава за …(ПІБ, дата народження особи, за яку вноситься застава), згідно ухвали … (назва суду) … від … (дата ухвали).. по справі № …, кримінальне провадження № ….., внесені (ПІБ особи, що вносить заставу) згідно квитанції від (дата та № квитанції).

В разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки: прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора або суду; не відлучатися з місця тимчасового проживання в АДРЕСА_2 .

У разі внесення застави підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному розмірі, оригінал документу із відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово прокурора та Бориспільський міськрайонний суд Київської області.

У разі внесення застави та з моменту звільнення з-під варти у зв`язку із внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Строк дії обов`язків, в разі внесення застави, встановити для ОСОБА_5 , протягом 60 діб, з моменту звільнення його з під варти.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду, а для підозрюваного з моменту отримання її копії.

Оголошення повного тексту ухвали слідчого судді здійснено 21.02.2020 року.

Слідчий суддя: ОСОБА_1