ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Апеляційне провадження № 11сс/818/149/20 Головуючий 1ї інстанції ОСОБА_1
Справа № 635/5546/19 Доповідач - ОСОБА_2
Категорія : у порядку КПК України

УХВАЛА
27 січня 2020 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:
головуючого - ОСОБА_2
суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4
за участю секретаря - ОСОБА_5
адвоката - ОСОБА_6
В С Т А Н О В И Л А :
Також посилається на відсутність в повідомленні доказів, фактів або інформації в розумінні ст. 84 КПК України, достатніх для підозри ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 2 ст. 194, ч. 3 ст. 185 КК України. Інкриміноване кримінальне правопорушення, виходячи зі змісту повідомлення про підозру від 09 жовтня 2019 року, відбулось 19 липня 2019 року тобто майже за чотири місяці до самого повідомлення про підозру.
Зазначив, що під час перевірки автомобіля «Форд Сієрра», при затриманні ОСОБА_7 разом із ОСОБА_9 та ОСОБА_10 в автомобілі Форд Сієра, державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , за місцем проживання у його підзахисного не було виявлено жодного забороненого діючим законодавством предмета чи речовини. Незважаючи на це, органами досудового слідства 9 жовтня 2019 року було повідомлено про підозру ОСОБА_7 у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 194, ч. 3 ст. 185 КК України.
Посилаючись на ст. 19 Конституції України, ст. ст. 8, 24 КПК України, ст. 13 Конвенції просить скасувати ухвалу слідчого судді Харківського районного суду Харківської області від 24.12.2019р., визнати дії щодо вручення повідомлення про підозру ОСОБА_7 від 09 жовтня 2019 року такими, що не відповідають вимогам КПК України та вважати їх невчиненими також просить скасувати вказане повідомлення про підозру ОСОБА_7 у вчиненні ним кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.194., ч.3 ст.185 КК України.
Заслухавши суддю доповідача, пояснення адвоката, дослідивши матеріали провадження, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
09 жовтня 2019 року ОСОБА_7 повідомлено про підозру в тому, що він 19 липня 2019 року близько 04:10, діючи умисно за попередньою змовою в групі з невстановленими особами, на автомобілі Форд Сієра, державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , прибули на територію поблизу приміщення Люботинського професійного ліцею залізничного транспорту за адресою: Харківська область, місто Люботин, вулиця Шевченка, 130, де переконавшись у відсутності мешканців та визначивши на місці роль кожного, з корисливих мотивів використовуючи заздалегідь приготовану газову суміш та інші знаряддя, шляхом здійснення вибуху пошкодили банкомат АТ КБ «Приватбанк», вбудований в стіну приміщення Люботинського професійного ліцею поруч з вхідними дверима, спричинивши своїми діями матеріальний збиток потерпілому юридичній особі АТ КБ «Приватбанк» на загальну суму 259215 гривень. В той же день, близько 04:10, після пошкодження банкомата АТ КБ «Приватбанк», вбудованого в стіну приміщення Люботинського професійного ліцею поруч з вхідними дверима, керуючись корисливим мотивом та умислом на таємне викрадення чужого майна, діючи повторно, за попередньою змовою групою осіб проникли у сховище звідки викрали один діверт та одну касету з грошовими купюрами номіналом 100 гривень та 200 гривень на загальну суму 148100 гривень, спричинивши потерпілому АТ КБ «Приватбанк» матеріальні збитки.
Залишаючи без задоволення скаргу адвоката ОСОБА_6 про скасування повідомлення про підозру ОСОБА_7 від 09.10.2019 у вчинені кримінальних правопорушень передбачених ч. 2 ст. 194, ч. 3 ст. 185 КК України, слідчий суддя, посилався на практику ЄСПЛ і мотивував таке рішення тим, що надані матеріали кримінального провадження, дають підстави вважати підозру ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 2 ст. 194, ч. 3 ст. 185 КК України, станом на 12 грудня 2019 року, в день підписання скарги, обґрунтованою. Слідчий суддя вважав наявними підстави вважати, що ОСОБА_7 вчинив кримінальні правопорушення, передбачені ч. 2 ст. 194, ч. 3 ст. 185 КК України, згідно даних протоколу огляду місця події від 09.10.2019, в ході проведення якого співробітниками поліції після зупинки автомобіля «Форд Сієрра», синього кольору, державний реєстраційний номерний знак НОМЕР_1 , в якому пересувались ОСОБА_7 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 автошляхом с. Буди с. Бедряги (Харківського району Харківської області), було виявлено та вилучено корпус ручної гранати типу РГД-5, спорядженою зарядом бризантної вибухової речовини тротил масою 110-115 грамів, а також підривач для ручної гранати типу УЗРГМ (УЗРГМ-2), споряджений комбінованим зарядом ініціюючої вибухової речовини (тетронітрорезорцинат свинцю та азид свинцю масами 0.1 та 0.2 грами відповідно) та бризантної вибухової речовини (ТЕН, гексоген) масою 1,02 грами. За даними протоколу проведення слідчого експерименту за участі підозрюваного ОСОБА_7 від 09.10.2019 р., ОСОБА_7 показав на місцевості та розказав про обставини підриву банкомату АТ КБ «Приватбанк» в приміщенні Люботинського професійного залізничного ліцею за адресою: Харківська область, місто Люботин, вулиця Шевченка, 130; вказав місцевість за адресою: Харківська область, місто Люботин, вулиця Курортна, поблизу ставка № 4, де викинули касету та діверт від банкомату. Слідчий суддя вважав, що обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, будь-яких процесуальних порушень при повідомленні ОСОБА_7 підозри не встановлено, посилання захисника на те, що підозра не підписана слідчим суд вважав надуманими, оскільки підозра слідчим підписана.
Колегія суддів з такими висновками слідчого судді погоджується з огляду на наступне.
Відповідно до ч.1 ст. 9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.
Главою 26 КПК України визначено порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування.
У кримінальному провадженні такі випадки врегульовані Кримінальним процесуальним кодексом України. Зокрема, подання апеляційної скарги на рішення слідчого судді, постановленого за наслідками розгляду скарги, заяви чи клопотання учасника кримінального провадження має відбуватись з дотриманням певних умов.
Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.
Відповідно до п.10 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржене повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником.
Згідно з вимогами ч.1 ст. 42 КПК України підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276-279 цього Кодексу, повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення або особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок невстановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.
Відповідно до положень ст.277 КПК України письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором, а також визначено вимоги, яким це повідомлення має відповідати.
Згідно приписів ч.1 ст.278 КПК України письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадках неможливості такого вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 279 КПК України у випадку виникнення підстав для повідомлення про нову підозру або зміну раніше повідомленої підозри слідчий, прокурор зобов`язаний виконати дії, передбачені статтею 278 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у особи за вчинення злочину, доведення чи не доведення винуватості особи, з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.
При вирішенні питання щодо обґрунтованості підозри повідомленої ОСОБА_7 у вчинені кримінальних правопорушень передбачених ч. 2 ст. 194, ч. 3 ст. 185 КК України, колегія суддів вважає, що відповідно до практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя (суд), оцінюючи докази на предмет наявності обґрунтованої підозри, повинен виходити з того, що підозра визнається обґрунтованою лише у тому випадку, якщо існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про котру йдеться, могла вчинити правопорушення.
Обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.
Посилання в апеляційній скарзі на порушення порядку складання повідомлення про підозру за відсутності підпису слідчого не відповідає матеріалам справи.
Зі змісту підозри видно, що вона підписана уповноваженою особою, відомості про яку зазначені у підозрі. Доказів того, що слідчий не мав права підписувати підозру суду не надано. Зазначення у вступній частині інших даних про особу, яка підозру не підписувала, не свідчить про необґрунтованість підозри.
Відповідно до статті 89 КПК України визнання доказів недопустимими належить виключно до компетенції суду під час судового розгляду, а тому сукупність інших зібраних органом досудового розслідування доказів будуть перевірятися, оцінюватися в ході судового розгляду, не дає підстав для скасування підозри.
Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає ухвалу слідчого судді Харківського районного суду Харківської області від 24 грудня 2019 року законною та обґрунтованою, підстав для її скасування за доводами апеляційної скарги адвоката ОСОБА_6 не вбачає.
Керуючись ст.ст. 404, 405, 407, 418, 422 КПК України, колегія суддів, -
Апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_6 , як захисника ОСОБА_7 залишити без задоволення.
Ухвалу слідчого судді Харківського районного суду Харківської області від 24 грудня 2019 року залишити без змін.
Ухвала апеляційного суду оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий

Судді