УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №:755/13412/19

Провадження №: 1-кс/755/928/20

"19" лютого 2020 р.

м. Київ

слідча суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , перевіривши виконання вимог ст.ст. 303-304 КПК України за скаргою адвоката ОСОБА_2 , діючого в інтересах ОСОБА_3 , на рішення слідчого від 10.12.2019 про відмову у визнанні потерпілим у рамках кримінального провадження унесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07.06.2019 за № 0004752 за ознаками складу кримінального правопорушення (злочину) передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, установила:

19.02.2020 у провадження цього місцевого суду надійшла дана скарга.

Відповідно до ст. 35 КПК України, автоматизованою системою документообігу суду, з урахуванням положень ст. ст. 75, 76 КПК України, було визначено головуючого слідчу суддю ОСОБА_1 , та передано відповідні матеріали.

Слідча суддя, перевіривши виконання вимог ст.ст. 303-304 КПК України за даною скаргою, приходить до наступного.

Підстави та порядок розгляду скарг слідчим суддею під час досудового розслідування регламентований Кримінальним процесуальним кодексом України, та зокрема ст.ст. 303, 304 цього Кодексу.

Пунктом 5 частини 1 статті 303 КПК України передбачено, що на досудовому провадженні може бути оскаржено рішення прокурора, слідчого про відмову у визнанні потерпілим - особою, якій відмовлено у визнанні потерпілою.

Разом з тим, ч. 1 ст. 58 КПК України встановлено, що потерпілого у кримінальному провадженні може представляти представник - особа, яка у кримінальному провадженні має право бути захисником. При цьому, з урахуванням положень ч. 3 вказаної статті та положень ст. 50 КПК України, повноваження захисника на участь у кримінальному провадженні підтверджуються: 1) свідоцтвом про право на зайняття адвокатською діяльністю; 2) ордером, договором із захисником або дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги. Встановлення будь-яких додаткових вимог, крім пред`явлення захисником документа, що посвідчує його особу, або умов для підтвердження повноважень захисника чи для його залучення до участі в кримінальному провадженні не допускається.

Касаційний кримінальний суд Верховного Суду у постанові від 05.09.2019 у справі № 648/3629/17 зазначив, що виходячи з буквального змісту ст. 50 КПК, законодавець відокремив у п. 1 ч. 1 цієї статті такий документ, як свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю, підкреслюючи таким чином обмеження кола осіб, які можуть брати участь у кримінальному провадженні.

Тож, за чинним КПК України захисниками можуть бути лише адвокати.

Відповідно до ч. 1 ст. 6 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», адвокатом може бути фізична особа, яка має повну вищу юридичну освіту, володіє державною мовою, має стаж роботи в галузі права не менше двох років, склала кваліфікаційний іспит, пройшла стажування (крім випадків, встановлених цим Законом), склала присягу адвоката України та отримала свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю. Положеннями ст. 26 цього ж Закону визначено, що адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги а документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Зі змісту ч. 1 ст. 50 КПК убачається, що до документів, наявність яких підтверджує повноваження захисника на участь у кримінальному провадженні, належать дві групи документів: 1) документ, що підтверджує повноваження особи на зайняття адвокатською діяльністю взагалі (оскільки захисником може бути виключно адвокат); 2) документи, які підтверджують право цієї особи бути захисником у конкретному кримінальному провадженні.

Отже, документом, який підтверджує статус адвоката, є свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю. Документами, які підтверджують персоналізацію здійснюваного захисту, є ордер, договір про надання правової допомоги або доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Крім того, Кримінальний касаційний кримінальний суд Верховного Суду у постанові від 06.02.2018 у справі № 752/11464/16-к встановив, що пункт 2 частини першої статті 50 КПК визначає, що повноваження захисника мають вважатися підтвердженими, якщо - на додаток до документу, передбаченого пунктом 1, - захисник надав хоча б один з документів, передбачених пунктом 2 частини першої цієї статті.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 50 КПК України, повноваження захисника на участь у кримінальному провадженні підтверджуються: 1) свідоцтвом про право на зайняття адвокатською діяльністю; 2) ордером, договором із захисником або дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

У даному випадку, адвокат ОСОБА_2 , звертаючись до слідчого судді не надав відповідно до ст. 50 КПК своїх повноважень представляти інтереси ОСОБА_3 , що випливає з акту Дніпровського районного суду м. Києва про відсутність вкладень від 19.02.2020 року.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 304 КПК України, скарга повертається, якщо вона подана особою, яка не має права її подавати.

За таких обставин, слідча суддя приходить до висновку, що скарга підлягає поверненню на підставі п. 1 ч. 2 ст. 304 КПК України, оскільки вона подана особою, яка не має права її подавати.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 1-10, 20, 22, 26, 50, 58, 303-304, 309, 372, 376 КПК України, слідча суддя постановила:

Скаргу адвоката ОСОБА_2 , діючого в інтересах ОСОБА_3 , на рішення слідчого від 10.12.2019 про відмову у визнанні потерпілим у рамках кримінального провадження унесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07.06.2019 за № 0004752 за ознаками складу кримінального правопорушення (злочину) передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, повернути особі, яка її подала.

Повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому Кримінальним процесуальним кодексом України.

Копію ухвали про повернення скарги невідкладно надіслати особі, яка її подала, разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала слідчої судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідча суддя: ОСОБА_4