Провадження № 1-кс/760/4038/20
У Х В АЛ А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 травня 2020 року слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора Київської місцевої прокуратури №9 ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ТОВ «ЛОТО-ПЛЮС»,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Солом`янського районного суду міста Києва клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури №9 ОСОБА_3

про арешт майна в рамках кримінального провадження №0002516 від 10.04.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 203-2 КК України, -

В С Т А Н О В И В:
До слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва надійшло клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури №9 ОСОБА_3 про арешт майна в рамках кримінального провадження №0002516 від 10.04.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 203-2 КК України.
Як зазначається в клопотанні, слідчим відділенням розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого відділу Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002516 від 10.04.2020 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 203-2 КК України, а нагляд за додержанням законів у формі процесуального керівництва здійснюється Київською місцевою прокуратурою №9.

У клопотанні зазначається, що органом досудового розслідування отримано інформацію щодо виявлення за адресою: АДРЕСА_1 , персональних комп`ютерів із встановленим програмним забезпеченням симуляції азартних ігор.
У клопотанні також зазначається, що 14.05.2020 було проведено огляд нежитлового приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого виявлено спеціально обладнане для проведення азартної гри приміщення, у зв`язку із чим органом досудового розслідування було прийнято рішення про вилучення 11 одиниць системних блоків, 11 моніторів комп`ютерних, 11 комп`ютерних клавіатур, 11 комп`ютерних мишей, 25 столів, 14 стільців, 11 крісел.
Прокурор вказує, що у вказаному приміщенні здійснює свою діяльність ТОВ «ЛОТО-ПЛЮС» ().

У клопотанні зазначається, що постановою старшого слідчого Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м Києві ОСОБА_5 від 15.05.2020, вилучене 14.05.2020 в ході огляду нежитлового приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , майно, а саме 11 одиниць системних блоків, 11 моніторів комп`ютерних, 11 комп`ютерних клавіатур, 11 комп`ютерних мишей, 25 столів, 14 стільців, 11 крісел визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0002516 від 10.04.2020, оскільки наявні підстави вважати, що вилучені речі мають доказове значення в даному кримінальному провадженні.

Виходячи з викладеного та керуючись стст. 98, 100, 167, 170, 171 КПК України, прокурор просить накласти арешт на вилучене 14.05.2020 в ході огляду нежитлового приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , майно, а саме: 11 одиниць системних блоків, 11 моніторів комп`ютерних, 11 комп`ютерних клавіатур, 11 комп`ютерних мишей, 25 столів, 14 стільців, 11 крісел, яке належить ТОВ «ЛОТО-ПЛЮС» (), з метою забезпечення збереження речових доказів.
В судовому засіданні прокурор Київської місцевої прокуратури №9 ОСОБА_3 клопотання підтримав, просив накласти арешт на вищевказане майно з метою забезпечення збереження речових доказів, оскільки існують реальні ризики його знищення. Також вказав на необхідність проведення відповідної експертизи з метою встановлення наявності на вилучених комп`ютерах програмного забезпечення симуляції азартних ігор.
Адвокат ОСОБА_4 , який діє в інтересах ТОВ «ЛОТО-ПЛЮС», проти задоволення клопотання заперечував, зазначивши, зокрема, що в ході огляду вищевказаного приміщення грошових коштів знайдено не було, а зберігання комп`ютерної техніки законодавством не заборонено, у зв`язку з чим просив відмовити в задоволенні клопотання.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, заслухавши пояснення сторін, слідчий суддя дійшов наступного висновку виходячи з такого.

Відповідно до чч. 1, 4 ст.41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Проте попередні положення жодним чином не обмежують право держави вводити в дію такі закони, які вона вважає за необхідне, щоб здійснювати контроль за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Як передбачено ч.2 ст.168 КПК України, тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Згідно з чч.1-3 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Слідчим суддею встановлено, що до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості щодо кримінального провадження за №0002516 від 10.04.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 203-2 КК України.
Також встановлено, що 14.05.2020 в ході огляду нежитлового приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , було вилучено майно, а саме 11 одиниць системних блоків, 11 моніторів комп`ютерних, 11 комп`ютерних клавіатур, 11 комп`ютерних мишей, 25 столів, 14 стільців, 11 крісел, яке належить ТОВ «ЛОТО-ПЛЮС» ().
Також встановлено, що постановою старшого слідчого Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м Києві ОСОБА_5 від 15.05.2020, вилучене 14.05.2020 в ході огляду нежитлового приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , майно, а саме 11 одиниць системних блоків, 11 моніторів комп`ютерних, 11 комп`ютерних клавіатур, 11 комп`ютерних мишей, 25 столів, 14 стільців, 11 крісел, визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0002516 від 10.04.2020.

Слідчим суддею встановлено, що клопотання прокурора про арешт майна подано з метою забезпечення збереження речових доказів.

З урахуванням вищенаведеного слідчий суддя доходить висновку, що прокурором було доведено, що вилучене 14.05.2020 в ході огляду нежитлового приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , майно, а саме: 11 одиниць системних блоків, 11 моніторів комп`ютерних, 11 комп`ютерних клавіатур, 11 комп`ютерних мишей, відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, а саме відповідає критеріям об`єкту, який був знаряддям вчинення кримінального правопорушення, об`єкту, що зберіг на собі сліди кримінального правопорушення або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Відповідно до ч.11 ст.170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Частиною 1 ст.173 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Згідно з ч.2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:

1) правову підставу для арешту майна;

2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);
4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;

6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.169 КПК України тимчасово вилучене майно повертається особі, у якої воно було вилучено, за ухвалою слідчого судді чи суду, у разі відмови у задоволенні клопотання прокурора про арешт цього майна.
На підставі вищевикладених норм КПК України та встановлених фактичних обставин слідчий суддя дійшов висновку, що прокуророму клопотанні та в судовому засіданні доведено необхідність арешту майна, вилученого 14.05.2020, а саме 11 одиниць системних блоків, 11 моніторів комп`ютерних, 11 комп`ютерних клавіатур, 11 комп`ютерних мишей, які належать ТОВ «ЛОТО-ПЛЮС» (), а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 КПК України.

Разом з тим, слідчий суддя дійшов висновку, що прокуророму клопотанні та в судовому засіданні не доведено необхідність арешту майна, а саме 25 столів, 14 стільців, 11 крісел, вилучених 14.05.2020 в ході огляду нежитлового приміщення за адресою: АДРЕСА_1 .

На думку слідчого судді, вказані речі підлягають поверненню власнику, а саме ТОВ «ЛОТО-ПЛЮС» ().

Таке втручання держави в право ТОВ «ЛОТО-ПЛЮС» (код ) на мирне володіння своїм майном в даному випадку є виправданим, оскільки, виходячи з практики Європейського суду з прав людини, здійснюється на підставі закону, з дотриманням мети задоволення суспільного інтересу та принципів пропорційності та справедливої рівноваги.

На підставі викладеного та керуючись ст.41 Конституції України, ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, стст. 98, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:
Клопотання задовольнити частково.
Накласти арешт з тимчасовим позбавленням права на відчуження, розпорядження та користування на майно, вилучене 14.05.2020 в ході огляду нежитлового приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на:

11 одиниць системних блоків, 11 моніторів комп`ютерних, 11 комп`ютерних клавіатур, 11 комп`ютерних мишей, які належать ТОВ «ЛОТО-ПЛЮС» ().

В решті клопотання відмовити.
Повернути ТОВ «ЛОТО-ПЛЮС» () майно, вилучене 14.05.2020 в ході огляду нежитлового приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: 25 столів, 14 стільців, 11 крісел.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
Оскарження ухвали про накладення арешту не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1