печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
16 березня 2020 року слідчий суддя Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Печерського районного суду міста Києва клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури № 6 ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000006 від 10.01.2020 року про накладення арешту, -

ВСТАНОВИВ:
До провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури № 6 ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000006 від 10.01.2020 про накладення арешту кошти - суму ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ.

Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

До початку розгляду клопотання, стороною кримінального провадження, прокурор, через канцелярію суду подав заяву про розгляд клопотання у його відсутність, також, прокурором у заяві зазначено, що клопотання підтримує в повному обсязі, із підстав, наведених у ньому та просить слідчого суддю задовольнити вказане клопотання.

На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Частиною 1 статті 172 КПК України передбачено окрім іншого, що неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання у відсутність не з`явившихся осіб, оскільки їх не прибуття не перешкоджає розгляду клопотання на підставі наданих доказів.

Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, надходжу до наступних висновків.

Обґрунтовуючи вказане клопотання прокурор зазначає, що Київською місцевою прокуратурою № 6 здійснюється процесуальне керівництво по матеріалам досудового розслідування кримінального провадження від 10.01.2020 року № 0000006, зареєстрованого за фактом вчинення службовими особами державних підприємств, ТОВ «Лайтен Груп» (), ТОВ «Групкомерс ЛТД» (), ТОВ «Спецрента» ), ТОВ «Олкар Стандарт» () та низки інших СГД кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

Під час проведення досудового розслідування кримінального провадження встановлено, що реквізити ТОВ «Лайтен Груп» (), ТОВ «Групкомерс ЛТД» (), ТОВ «Спецрента» () та ТОВ «Олкар Стандарт» () використовуються невстановленим колом осіб у протиправних фінансових оборудках, пов`язаних з виведенням коштів державних підприємств у «тіньовий» сектор економіки держави.

Відповідно до аналізу фінансових операцій, проведених за участю вказаних суб`єктів господарювання, з`ясовано, що згадані товариства у період з 01.01.2018 року по 30.11.2019 року, в порушення п. 198.1, п.198.3, п. 198.6 ст.198 Податкового кодексу України, здійснювали оформлення транзитних операцій з метою формування схемного кредиту на адресу контрагентів покупців та забезпечували ухилення останніми від оподаткування в особливо великих розмірах, зокрема: ТОВ «Лайтен Груп» на 117 485 480, 20 грн., ТОВ «Групкомерс ЛТД» - на 32 941 064,26 грн., ТОВ «Спецрента» - на 231 020 034, 80 грн., ТОВ «Олкар Стандарт» - на 75 179 470, 70 грн.

В той же час, зазначені СГД не знаходяться за адресами реєстрації, не здійснюють діяльність, зазначену в установчих документах, при цьому за короткий термін їх існування здійснено занадто великий обсяг фінансових операцій (бухгалтерські документи нібито підписані керівниками), що свідчить про створення підприємств з метою прикриття незаконної діяльності.

Також службові особи державних підприємств, перебуваючи у змові з фактичними власниками ТОВ «Лайтен Груп», ТОВ «Групкомерс ЛТД», ТОВ «Спецрента», ТОВ «Олкар Стандарт» та низкою інших СГД, забезпечують виведення коштів у «тіньовий» сектор економіки держави в особливо великому розмірі, зокрема:

1) Згідно з офіційним порталом оприлюднення інформації про публічні закупівлі України «prozorro.gov.ua», «Південне територіальне квартирно - експлуатаційне управління» () та ТОВ «Благобуд Уют» () уклали договір про виконання комплексу робіт з будівництва гуртожитку № 2 (військове містечко № Ч-1 у АДРЕСА_1 ) вартістю 32 886 007, 20 грн. (тридцять два мільйони вісімсот вісімдесят шість тисяч сім грн.) 20 коп., у тому числі ПДВ-20% - 5 481 001, 20 ( п`ять мільйонів чотириста вісімдесят одна тисяча одна грн.) 20 коп.

При цьому, ТОВ «Благобуд Уют» () за період з 01.01.2019 року по 31.12.2019 року здійснило низку сумнівних фінансовомайнових операцій з ТОВ «Будівельна Компанія Лотус» () на загальну суму 8 729 869 грн., в т. ч. ПДВ 1 454 978 грн.

Водночас, ТОВ «Будівельна Компанія Лотус» () протягом періоду взаємовідносин з ТОВ «Благобуд УЮТ» (), здійснювало купівлю у ТОВ «Групкомерс ЛТД» () товарів іншого значення, на загальну суму 11 196 801 грн., в т. ч. ПДВ 1 866 133 грн.

У свою чергу, ТОВ «Групкомерс ЛТД»() за період своєї діяльності здійснювало придбання виключно сигарет, тканини, фарб та іншого майна у реального сектору економіки держави.

Згідно з ланцюгом постачання, фактів продажу робіт/послуг, які можуть бути пов`язані з послугами/товарами, які в подальшому реалізуються на адресу контрагентів, не встановлено.

Також з`ясовано, що на ТОВ «Будівельна Компанія Лотус» () та ТОВ «Групкомерс ЛТД» () відсутні основні фонди, складські приміщення, робочі ресурси.

Враховуючи вищезазначені дані, виявлено невідповідність правдивості відображення в податковій звітності купівлі товару/послуг підприємством ТОВ «Благобуд УЮТ» (), протягом січня грудня 2019 року у ТОВ «Будівельна Компанія Лотус» () на загальну суму 11 196 801 гривень.

2) Відповідно до офіційного порталу оприлюднення інформації про публічні закупівлі України «prozorro.gov.ua», Міністерство оборони України та ТОВ «Мік Трейдопт» уклали Договір від 19.02.2019 року № 286/3/19/13 про поставку для державних потреб матеріально-технічних засобів речової служби (за кошти Державного бюджету України) на загальну суму 18 670 800 (вісімнадцять мільйонів шістсот сімдесят тисяч вісімсот) грн. 00 коп., у тому числі ПДВ 3 111 800 (три мільйони сто одинадцять тисяч вісімсот) грн. 00 коп. (за загальним фондом).

У період з 01.11.2018 року по 30.06.2019 року ТОВ «ГАЛІОН ЛТД СЕРВІС» () було виписано на адресу ТОВ «МІК ТРЕЙДОПТ» () податкові накладні відповідного товару на загальну суму 73 397 230 грн., в т. ч. ПДВ = 12 232 872 грн.

У свою чергу, ТОВ «ГАЛІОН ЛТД СЕРВІС» () протягом періоду взаємовідносин з ТОВ «МІК ТРЕЙДОПТ» () здійснювало купівлю у ТОВ «Олкар Стандарт» () задекларованого товару на загальну суму 85 592 321 грн., в т. ч. ПДВ = 14 265 387 грн.

Разом з тим, ТОВ «Олкар Стандарт» () за період своєї діяльності здійснювало придбання виключно автошин, пива, сидра, напію, чаїв та іншого у реального сектору економіки держави.

Тобто, фактів продажу робіт/послуг, які можуть бути пов`язані з послугами/товарами, які в подальшому реалізуються на адресу контрагентів, не встановлено.

Також встановлено, що на ТОВ «ГАЛІОН ЛТД СЕРВІС» () та ТОВ «ОЛКАР СТАНДАРТ» () відсутні основні фонди, складські приміщення, робочі ресурси.

Враховуючи вищезазначені дані, виявлено невідповідність правдивості відображення в податковій звітності купівлі товару / послуг підприємством ТОВ «МІК ТРЕЙДОПТ» (), протягом листопада 2018 року червня 2019 року у ТОВ «ГАЛІОН ЛТД СЕРВІС» () на загальну суму 73 397 230 гривень.

Отже, вищевикладене свідчить про відсутність можливості виготовлення, придбання, зберігання та реалізації товару підприємством ТОВ «ГАЛІОН ЛТД СЕРВІС» () по ланцюгу постачання.

Таким чином, внаслідок фінансово-господарських операцій, проведених

ТОВ «Мік Трейдопт» () з Міністерством Оборони України (код ЄДРПОУ 34022) та з ТОВ «Галіон Лтд Сервіс» () за період з 01.11.2018 по 30.06.2019 були відображені в податковому обліку, та мають ознаки легалізації (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом на суму 73 397 230 грн.

3) Відповідно до офіційного порталу оприлюднення інформації про публічні закупівлі України «prozorro.gov.ua», згідно з Договором № 46/18-12 від 04.12.2018 року КП «Інформатика» та ТОВ «Хідден Енерджі.Юей», виконавець зобов`язується поставити обладнання і програмне забезпечення та надати супутні послуги з монтажу та налагодження інформаційних систем на загальну суму 49 768 398 (сорок дев`ять мільйонів сімсот шістдесят вісім тисяч триста дев`яносто вісім грн./ 00 коп.), у тому числі ПДВ 8 294 733 (вісім мільйонів двісті дев`яносто чотири тисячі сімсот тридцять три гривні 00 коп).

У період з 01.12.2018 року по 31.12.2019 року ТОВ «Хідден Енерджі.Юей» () задекларовано взаємовідносини з ТОВ «КАНІС» () на загальну суму 6 091 022 грн., в т. ч. ПДВ = 1 015 170 грн.

У свою чергу, ТОВ «Каніс» () протягом періоду взаємовідносин з ТОВ «Хідден Енерджі. Юей» () здійснювало купівлю у ТОВ «Спецрента» () майна та послуг на загальну суму 43 591 188 грн., в т. ч. ПДВ = 7 265 198 грн.

Проаналізувавши ланцюг постачання, фактів продажу робіт/послуг, які можуть бути пов`язані з послугами/товарами, які в подальшому реалізуються на адресу контрагентів, не встановлено.

Також встановлено, що на ТОВ «КАНІС.» () та ТОВ «СПЕЦРЕНТА» () відсутні основні фонди, складські приміщення, робочі ресурси.

Враховуючи вище зазначені дані, виявлено невідповідність правдивості відображення в податковій звітності купівлі товару/послуг підприємством ТОВ «ХІДДЕН ЕНЕРДЖІ.ЮЕЙ» (), протягом грудня 2018 серпня 2019 у ТОВ «КАНІС.» () на загальну суму 43 591 188 гривень.

4) Відповідно до офіційного порталу оприлюднення інформації про публічні закупівлі України «prozorro.gov.ua» встановлено, що згідно Договору генерального підряду №29/11 від 29.11.2019 м. Київ Управління Житлово-Комунального Господарства Шевченківської Районної в місті Києві Державної адміністрації та ТОВ «ВЛД Груп», останнє зобов`язується, виконати капітальний ремонт асфальтного покриття прибудинкових територій та внутрішньо квартальних проїздів у Шевченківському районі м. Києва (45233142-6 ДК 021:2015 Ремонт доріг). Ціна договору становить 11 764 595,00 грн. (одинадцять мільйонів сімсот шістдесят чотири тисячі п`ятсот дев`яноста п`ять грн. 00 коп., у тому числі ПДВ-20% - 1 960 765, 83 грн.).

При цьому, ТОВ «Будівельна компанія Лотус» () у період з 01.01.2019 року по 31.12.2019 року, було виписано на адресу

ТОВ «ВЛД ГРУП» () податкові накладні на загальну суму 13 683 186 грн., в т. ч. ПДВ = 2 280 531 грн.

Водночас, ТОВ «Будівельна Компанія Лотус» () протягом періоду взаємовідносин з ТОВ «ВЛД ГРУП» () здійснювало купівлю у ТОВ «Лайтен Груп» () товару на загальну суму 66 593 708 грн., в т. ч. ПДВ = 11 098 951 грн.

У свою чергу, ТОВ «ЛАЙТЕН ГРУП» () за період своєї діяльності здійснювало придбання товарів, які не відповідають вимогам замовника.

Проаналізувавши ланцюг постачання, фактів продажу робіт/послуг, які можуть бути пов`язані з послугами/товарами, які в подальшому реалізуються на адресу контрагентів, не встановлено.

Також встановлено, що на ТОВ «БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ ЛОТУС» () та ТОВ «ЛАЙТЕН ГРУП» () відсутні основні фонди, складські приміщення, робочі ресурси.

Враховуючи вище зазначені дані, виявлено невідповідність правдивості відображення в податковій звітності купівлі товару/послуг підприємством ТОВ «ВЛД ГРУП» (), протягом січня 2019 грудня 2019 у ТОВ «БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ ЛОТУС» () на загальну суму 13 683 186 гривень.

Крім того, штучно сформований податковий кредит з податку на додану вартість за основною ставкою ТОВ «Лайтен Груп» (), ТОВ «Групкомерс ЛТД» (), ТОВ «Спецрента» (), ТОВ «Олкар Стандарт» () та іншими товариствами у ланцюгу удаваного постачання підтверджується висновком ТОВ «Дослідницький інформаційно-консультативний центр» () на загальну суму понад 456 млн. грн.

Вказане свідчить про те, що групою невстановлених осіб у змові з посадовими особами підприємств реального сектору економіки використовується низка фіктивних товариств для здійснення удаваних фінансових операцій з метою незаконного формування податкового кредиту з ПДВ, конвертації безготівкових коштів у готівку з її подальшим виведенням у тіньовий сектор економіки та приховання незаконної діяльності, що призводить до ненадходження до державного бюджету коштів в особливо великих розмірах..

Враховуючи вищевикладене, є всі підстави вважати, що кошти - суми ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) по указаним суб`єктам підприємницької діяльності, на яку вказані платники мають право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних є предметом протиправної діяльності, отримані внаслідок проведення незаконної діяльності. На даний час є достатні підстави вважати, що кошти - суми ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) по указаним підприємствам може бути використана для надання безпідставного податкового кредиту з ПДВ підприємствам реального сектору економіки, що призведе до їх втрати і унеможливить відшкодування шкоди державі та встановлення причетних до злочину осіб.

Прокурор вказує, що з метою припинення злочинної діяльності, попередження збитків, що заподіюються Державі, діями групи осіб за рахунок використання фіктивного підприємництва, проведення псевдорозрахункових фінансовогосподарських операцій, не сплати податків, виникла необхідність у накладенні арешту на кошти, розміщені на банківському рахунку суб`єкта підприємницької діяльності.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до п. 1, 3, 4 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів, конфіскації майна як виду покарання або доходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, та відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Так, постановою прокурора Київської місцевої прокуратури № 6 ОСОБА_3 про визнання грошових коштів речовими доказами від 24.02.2020 кошти-суми ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ в Державній фіскальній службі України які належать вищезазначеним товариствам визнано речовим доказом.

Прокурором доведено, що вказане майно могло бути набуто кримінально протиправним шляхом та отримано внаслідок вчинення кримінального правопорушення, тобто відповідає критеріям визначеним ст. 98 КПК України, та у випадку не накладення арешту на вказане майно, це може призвести до подальшого відчуження або до інших наслідків, які можуть перешкоджати досудовому розслідуванню.

За викладених обставин, враховуючи правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст. ст. 170-173 КПК України, приходжу до переконання, що клопотання слідчого про накладення арешту на майно підлягає задоволенню з метою збереження речових доказів, задля забезпечення дієвості та об`єктивності розслідування у вказаному кримінальному провадженні, оскільки незастосування арешту може призвести до відчуження майна.

Приходячи до такого висновку, слідчий суддя враховує й те, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

Таким чином, клопотання підлягає задоволенню.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 131, 132, 170173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на активи суми ліміту ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ в Державній фіскальній службі України () за адресою: м. Київ, Львівська площа, 8, що належить наступним юридичним особам: ТОВ «Благобуд УЮТ» (), ТОВ «Будівельна Компанія Лотус» (), ТОВ «Лайтен Груп» (), ТОВ «Групкомерс ЛТД» (), ТОВ «Спецрента» (), ТОВ «Олкар Стандарт» (), ТОВ «ВЛД ГРУП» (), ТОВ «Мік Трейдопт» (), ТОВ «Хідден Енерджі.Юей» (), ТОВ «Каніс» (), ТОВ «Вест Ріал Естейт» (), ТОВ «Тольфабуд» (), ТОВ «Будівельна Компанія «Санвест» (), ТОВ «Трансмак» (), ТОВ «Констракшніф» (), ТОВ «Компанія «Опт-Товар» (), ТОВ «Компанія «Опт-Товар» (), ТОВ «Товар-Опт-Евро» (), ТОВ «Буд-Транс-Строй» (), ТОВ «Агрегатний Стан» (), шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування майном, а саме: активами сумами податків в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміт ПДВ), які знаходяться і надходитимуть на спеціальні рахунки та належать (належатимуть) ТОВ «Благобуд УЮТ» (), ТОВ «Будівельна Компанія Лотус» (), ТОВ «Лайтен Груп» (), ТОВ «Групкомерс ЛТД» (), ТОВ «Спецрента» (), ТОВ «Олкар Стандарт» (), ТОВ «ВЛД ГРУП» (), ТОВ «Мік Трейдопт» (), ТОВ «Хідден Енерджі.Юей» (), ТОВ «Каніс» (), ТОВ «Вест Ріал Естейт» (), ТОВ «Тольфабуд» (), ТОВ «Будівельна Компанія «Санвест» (), ТОВ «Трансмак» (), ТОВ «Констракшніф» (), ТОВ «Компанія «Опт-Товар» (), ТОВ «Компанія «Опт-Товар» (), ТОВ «Товар-Опт-Евро» (), ТОВ «Буд-Транс-Строй» (), ТОВ «Агрегатний Стан» (), на які останні мають право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та заборонити службовим особам та працівникам вказаних юридичних осіб, їхнім представникам за дорученням, використовуючи або будь-яким чином відчужувати вищевказане майно, починаючи з дня винесення ухвали слідчим суддею із обов`язковим зазначенням дати та часу при оголошенні Ухвали слідчого судді, а також, повідомляти правоохоронні органи усно та письмово, про суму ПДВ, що знаходяться в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміт ПДВ) за першим запитом прокурора, на час його надання і на момент оголошення Ухвали слідчого судді, виконання ухвали доручити Державній фіскальній службі України.

Зобов`язати слідчого/прокурора у кримінальному провадженні передати ухвалу особі, на майно якої, накладено арешт.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1