Справа № 638/6827/20
Провадження № 1-кс/638/1452/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 травня 2020 року Дзержинський районний суд міста Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1
секретаря ОСОБА_2
за участю прокурора ОСОБА_3
потерпілої ОСОБА_4 ,

розглянувши в залі судового засідання в приміщенні Дзержинського районного суду м. Харкова клопотання слідчого Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 , погоджене прокурором Харківської місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженні № 0001950, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 20.05.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчий Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 звернувся до слідчого судді з клопотання, в якому просить накласти арешт на вилучене майно під час проведення затримання ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні злочину в порядку ст. 208 КПК України від 20.05.2020 року старшим слідчим Шевченківського відділу поліції ГУ Національної поліції в Харківській області капітаном поліції ОСОБА_5 за адресою АДРЕСА_1 , а саме: грошові кошти номіналом 10 грн. - в сумі 850 грн; грошові кошти номіналом 5 грн. -в сумі 455 грн; грошові кошти номіналом 2 грн. - в сумі 192 грн; грошові кошти в сумі 1 грн. - в сумі 184 грн.; металеві предмети, які схожі на відмички в кількості 4 шт.; фрагменти з фольги; ключ шестигранник; рукавички будівельні сірого кольору; мобільний телефон т.м. «Флай» імей НОМЕР_1 .
Вимоги клопотання обґрунтовує тим, що досудовим розслідуванням встановлено що, 20.05.2020 року, приблизно о 11 год. 40 хв., ОСОБА_6 разом з ОСОБА_7 , діючи умисно, повторно, з корисливих мотивів, з метою особистого збагачення, реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна пов`язаного із проникненням у житло, переконавшись, що за їх діями ніхто не спостерігає, зайшли до 3 під`їзду житлового будинку що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , де піднялись на 6 поверх до квартири АДРЕСА_3 , після чого ОСОБА_6 відчинив замок вище вказаної квартири заздалегідь приготовленими предметами (відмичками), а ОСОБА_7 спостерігав за діями останнього. Після чого обидва проникли до приміщення вказаної квартири. В подальшому ОСОБА_6 разом з ОСОБА_7 , продовжуючи свій злочинний умисел, перебуваючи в приміщенні житлової квартири, вхід до якої обмежено стороннім особам викрали з відти грошові кошти в сумі 104000 грн., сережки з золота 585 проби в формі «квітки» вагою 3,55 г., сережки з золота 585 проби в формі «каплі» 3,5 г., та підвіску з золота 585 проби в формі
«дзвіночка» вагою 4 г., приблизна вартість виробів з золота 16530 гри. Після чого, ОСОБА_6 та ОСОБА_7 з місця скоєння злочину зникли, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд, чим заподіяли майнову шкоду потерпілій ОСОБА_4 на загальну суму приблизно 120530 грн.
Під час проведення затримання особи ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні злочину в порядку ст. 208 КПК України від 20.05.2020 року старшим слідчим Шевченківського відділу поліції ГУ Національної поліції в Харківській області капітаном поліції ОСОБА_5 за адресою м. Харків, вул. Толбухіна, буд. 103, вилучені, речі які здобуті незаконним шляхом та речі які є знаряддям вчинення злочину, а саме: грошові кошти номіналом 10 грн. - в сумі 850 грн; грошові кошти номіналом 5 грн. -в сумі 455 грн; грошові кошти номіналом 2 грн. - в сумі 192 грн; грошові кошти в сумі 1 грн. - в сумі 184 грн.; металеві предмети які схожі на відмички в кількості 4 шт.; фрагменти з фольги; ключ шестигранник; рукавички будівельні сірого кольору; мобільний телефон т.м. «Флай» імей НОМЕР_1 ;
Зважаючи на вищевикладене проведення вилученого майна є необхідною слідчою дією оскільки крадіжка поєднана з проникненням у житло, яка передбачене ч. З ст. 185 КК України, є тяжким злочином, за який передбачено відповідальність у вигляді позбавлення волі на строк до 6 (шести) років.
Повернення вилученого майна може негативно вплинути на встановлення істини по кримінальному провадженню та встановлення усього кола осіб, причетних до скоєння вказаного кримінального правопорушення, оскільки у разі повернення зазначених предметів можуть бути вжиті заходи та вчинені дії направленні на їх знищення, що може значно ускладнити або взагалі унеможливить встановлення об`єктивної істини у кримінальному проваджені, а також призначення та проведення необхідних судових експертиз.
В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, просив його задовольнити.
Потерпіла ОСОБА_4 підтримала думку прокурора.
Вислухавши учасників процесу, дослідивши клопотання і додатки до нього, вважаю, що клопотання підлягає задоволенню виходячи з наступного.
Згідно з ч. 1 ст. 131 КПК України - заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні.
Відповідно до 4.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації
майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.
Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Так, у зв`язку з вищевикладеним слідчий суддя вважає наявними підстави для накладення арешту на вказане вище майно.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-173, 175, 309, 372, 392, 532 КПК України, -
ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 , погоджене прокурором Харківської місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженні № 0001950, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 20.05.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України- задовольнити.
Накласти арешт на вилучене майно під час проведення затримання особи ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні злочину в порядку ст. 208 КПК України від 20.05.2020 року, за адресою АДРЕСА_1 , а саме: грошові кошти номіналом 10 грн. - в сумі 850 грн; грошові кошти номіналом 5 грн. -в сумі 455 грн; грошові кошти номіналом 2 грн. - в сумі 192 грн; грошові кошти в сумі 1 грн. - в сумі 184 грн.; металеві предмети, які схожі на відмички в кількості 4 шт.; фрагменти з фольги; ключ шестигранник; рукавички будівельні сірого кольору; мобільний телефон торгової марки «Флай» імей НОМЕР_1 .
Повний текст ухвали оголосити учасникам судового провадження о 14:15 год. 01.06.2020 року.
Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через районний суд протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя:

Дзержинський районний суд міста Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання слідчого Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_8 , погоджене прокурором Харківської місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_9 , у кримінальному провадженні за № 0001901 від 17.05.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.186 КК України, про накладення арешту на майно,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчий Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_8 звернувся до слідчого судді з клопотання, в якому просить накласти арешт на мобільний телефон марки «Honor» ІМЕІ1: НОМЕР_2 ІМЕІ2: НОМЕР_3 , який 20.05.2020 було виявлено та вилучено під час проведення огляду місця події за адресою: м. Харків, вул. Толбухіна,103 у ОСОБА_10 .

Вимоги клопотання обґрунтовує тим, що в провадженні СВ Шевченківського ВП ГУ НП в Харківській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001901 від 17 травня 2020 року, за ознаками складу кримінального правопорушення-злочину, передбаченого ч. 1 ст. 186 КК України. Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_11 , вчинив умисний корисний злочин проти власності при наступних обставинах. 16.05.2020 року близько 22 години 45 хвилин ОСОБА_11 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, маючи умисел на відкрите викрадення чужого майна, з метою незаконного збагачення, діючи з корисливих мотивів з мобільного телефону зробив замовлення доставки продуктів харчування з кафе «Япошка» на загальну суму 1869 гривень за адресою м. Харків, пр-т. Перемоги,75-Б. В цей же день, 16.05.2020 року близько 23 години 45 хвилин ОСОБА_11 прибув за адресою м. Харків, пр-т. Перемоги,75-Б, де реалізуючи свій злочинний умисел направлений на відкрите викрадення чужого майна, підійшов до кур`єра кафе «Япошка» ОСОБА_12 , який заходився біля четвертого під`їзду будинку за вищевказаною адресою та продовжуючи свої злочинні дії, діючи умисно схопив, тим самим відкрито заволодів, фірмовою сумкою кафе «Япошка», в якій знаходився товар на загальну суму 1869 гривень, після чого з місця вчинення кримінального правопорушення зник, розпорядився викраденим майном на свій розсуд, спричинивши потерпілому матеріальну шкоду.

20.05.2020 року за адресою м. Харків, вул. Толбухіна,103, проведено огляд місця події, в ході проведення якого свідок ОСОБА_10 , 1998 р.н. добровільно видав мобільний телефон марки «Honor» ІМЕІ1: НОМЕР_2 ІМЕІ2: НОМЕР_3 .

Враховуючи, що вилучений під час проведення огляду місця події мобільний телефон марки «Honor» ІМЕІ1: НОМЕР_2 ІМЕІ2: НОМЕР_3 є речовим доказом та знаряддям вчинення злочину, який може бути використаний як доказ факту чи обставин, що встановлюється під час кримінального провадження, для чого необхідно проведення низку експертиз та інших слідчих дій, є необхідність в арешті вказаного майна. Не застосування цього заходу зумовить труднощі в частині встановленню істини по кримінальному провадженню, внаслідок того, що таке майно може бути приховане, відчужене, пошкоджене чи знищене, що відповідає критеріям зазначеним у ч.ч.2, 3, 4 ст.167 КПК України, необхідно накласти арешт на вищезазначене майно.

Слідчий надав заяву про розгляд клопотання за його відсутності, вимоги клопотання підтримав, просив задовольнити.

Дослідивши клопотання і додатки до нього, вважаю, що клопотання підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 131 КПК України - заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Так, у зв`язку з вищевикладеним слідчий суддя вважає наявними підстави для накладення арешту на вказане вище майно.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.170-173, 175, 309, 372, 392, 532 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_8 , погоджене прокурором Харківської місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_9 , у кримінальному провадженні за № 0001901 від 17.05.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.186 КК України, про накладення арешту на майно задовольнити.
Накласти арешт на мобільний телефон марки «Honor» ІМЕІ1: НОМЕР_2 ІМЕІ2: НОМЕР_3 , який 20.05.2020 було виявлено та вилучено під час проведення огляду місця події за адресою: м. Харків, вул. Толбухіна,103 у ОСОБА_10 .

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через районний суд протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя