Справа № 629/1950/20
Номер провадження № 1-кп/629/349/20
УХВАЛА

16 червня 2020 року Лозівський міськрайонний суд Харківської області у складі: головуючого - судді ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду міста Лозова, Харківської області кримінальне провадження відносно:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Лозова, Харківської області, громадянина України, з середньою освітою, неодруженого, перебуваючого зі слів в цивільному шлюбі, не військовозобов`язаного, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , який фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , в силу ст. 89 КК України раніше не судимого,

обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України,

з участю сторін кримінального провадження:

- обвинувачення прокурора Лозівської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_4 , потерпілого ОСОБА_5 , представника потерпілого адвоката ОСОБА_6 ,

- захисту обвинуваченого ОСОБА_3 ,

В С Т А Н О В И В :

30 квітня 2020 року до канцелярії Лозівського міськрайонного суду Харківської області від Лозівської місцевої прокуратури Харківської області надійшов обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.
Обвинувальний акт внесений в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000301 від 09.03.2020 року.

Ухвалою Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 30.04.2020 року призначено підготовче судове засідання.

В підготовчому судовому засіданні проведені всі необхідні дії щодо підготовки до судового розгляду.

Підстав для прийняття рішень по справі, передбачених пп. 1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України, а саме: затвердження або відмову в затвердженні угоди про визнання винуватості чи про примирення, повернення кримінального провадження прокурору для продовження досудового розслідування, закриття провадження, повернення обвинувального акту, немає.

Кримінальне провадження підсудне Лозівському міськрайонному суду Харківської області.

Обвинувальний акт складено відповідно до вимог ст. 291 КПК України, при його затвердженні прокурором дотримані вимоги закону.

Порушення вимог кримінального процесуального законодавства під час порушення справи, провадження дізнання або досудового слідства, без усунення яких справа не може бути призначена до судового розгляду, не встановлено.

Враховуючи викладене, беручи до уваги, що в даній справі є достатньо підстав для її розгляду в судовому засіданні, вислухавши думку прокурора, який наполягав на проведенні підготовчого судового засідання та призначення справи до основного слухання, обвинуваченого, потерпілого, представника потерпілого, суд вважає за необхідне провести підготовче судове засідання.

За клопотанням учасників підготовчого судового засідання з`ясовано питання про склад осіб, які братимуть участь у судовому засіданні та призначити справу до слухання у відкритому судовому засіданні, який здійснювати за участю прокурора, обвинуваченого, захисника, потерпілого, представника потерпілого та свідків.

Також, на підставі п.6 ч.3 ст. 314 та ст. 314-1 КПК України, з метою забезпечення суду інформацією, що характеризує обвинуваченого, а також прийняття судового рішення про міру покарання, суд вважає необхідним доручити органу пробації скласти досудову доповідь.

Відносно обвинуваченого ОСОБА_3 на досудовому слідстві обраний запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, строк дії якого сплив 17.05.2020 року.

05 червня 2020 року в судовому засіданні заявлено клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту щодо обвинуваченого ОСОБА_3 . Обґрунтовуючи своє клопотання прокурор зазначив, що обвинувачений ОСОБА_3 обвинувачується в умисному тяжкому злочині, може переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків та потерпілого. Вважає, що перебуваючи під цілодобовим домашнім арештом ОСОБА_3 буде позбавлений можливості впливати на потерпілого та свідків та перешкоджати кримінальному провадженню у інших спосіб.
В судовому засіданні прокурора підтримав раніше заявлене клопотання та просив його задовольнити.
Потерпілий ОСОБА_5 та його представник адвокат ОСОБА_6 підтримали клопотання прокурора та просили його задовольнити.
Обвинувачений ОСОБА_3 заперечував проти задоволення клопотання прокурора, вважав його необґрунтованим, вказав на відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, просив обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у певний час доби, оскільки він має намір працевлаштуватися. Крім цього зобов`язався з`являтися до суду за першим викликом, а також зазначив, що не має наміру впливати на потерпілого та свідків.

Відповідно до ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. За відсутності зазначених клопотань сторін кримінального провадження застосування заходів забезпечення кримінального провадження, обраних під час досудового розслідування, вважається продовженим.
Згідно ст. 29 Конституції України ніхто не може бути арештованим або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішення суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.
Згідно п.п. 1 і 5 ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; продовжити кримінальне правопорушення, у якому він обвинувачується.
Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Враховуючі зазначені обставини та матеріали справи, застосування до обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту є доцільним, оскільки прокурор належним чином обґрунтував недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів, ніж цілодобового домашнього арешту, а саме що ОСОБА_3 , може переховуватися від суду, з метою уникнення відповідальності за вчинений злочин, незаконно впливати на потерпілого та свідків, а також інших учасників даного кримінального провадження; перешкоджати кримінальному провадженню. Дані ризики наведені прокурором суд вважає обґрунтованими.
Відповідно до ч. 3 ст. 176 КПК України суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою, тому оскільки прокурором доведено наявність ризиків які слугували б підставою до обрання запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_3 , підлягає задоволенню.
Проаналізувавши обставини вчинення правопорушення, соціальні зв`язки обвинуваченого ОСОБА_3 , суд приходить до висновку, що запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту забезпечить належну процесуальну поведінку ОСОБА_3 , в зв`язку з чим вважає за необхідне задовольнити клопотання прокурора.
Згідно ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного, обвинуваченого. Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду, якщо запобіжний захід застосовано під час судового провадження. Працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю. Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.
Крім того, до проведення підготовчого судового засідання потерпілим ОСОБА_5 поданий цивільний позов про відшкодування матеріальних збитків та моральної шкоди, завданої внаслідок вчинення злочину.

Заслухавши прокурора, який не заперечував проти прийняття позовної заяви до даного провадження, обвинуваченого, потерпілого ОСОБА_5 та його представника, які залишили задоволення даної заяви на розсуд суду, перевіривши виконання вимог ст.ст. 118-120 ЦПК України, ст. 128 КПК України за цивільним позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_3 про відшкодування матеріальних збитків та моральної шкоди, завданої внаслідок вчинення злочину, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 128 КПК України, особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до обвинуваченого за шкоду, завдану діянням обвинуваченого.

Згідно з ч. 4 ст. 128 КПК України, форма та зміст позовної заяви повинні відповідати вимогам, встановленим до позовів, які пред`являються у порядку цивільного судочинства та передбачені ст. 119 ЦПК України.

При цьому суд враховує, що відповідно до положень п. 6 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», за подання позовів про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення злочину, позивачі звільняються від сплати судового збору.

За таких обставин, перевіривши зазначений цивільний позов на дотримання вказаних вимог КПК України та ЦПК України, суд вважає, що форма та зміст позовної заяви дають підстави для її прийняття та розгляду в рамках даного кримінального провадження.

Крім того, відповідно до ч. 2 ст. 61 КПК України права та обов`язки цивільного позивача виникають з моменту подання позовної заяви до органу досудового розслідування або суду.

Керуючись ст.ст. 31, 128, 176-177, 183, 314, 314-1, 315, 316, 371, 372, 395 КПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Призначити до судового розгляду кримінальне провадження за обвинувальним актом, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000301 за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України в залі Лозівського міськрайонного суду Харківської області на 06 липня 2020 року на 14-30 годину.

Клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу задовольнити.

Обрати обвинуваченому ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту на строк до двох місяців, тобто до 16 серпня 2020 року, заборонивши на цей період цілодобово залишати фактичне місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 , без дозволу прокурора або суду.
Покласти на ОСОБА_3 обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: прибувати за кожною вимогою до суду, не відлучатися з населеного пункту, в якому він зареєстрований та проживає без дозволу прокурора або суду, повідомляти їх про зміну свого місця проживання, утримуватися від спілкування з особами, які заявили та можливо заявлять про вчинені ним правопорушення, здати на зберігання суду свій паспорт та інші документи, що дають право на виїзд за кордон.
Відлік строку рахувати з дня постановлення ухвали, а саме з 16 червня 2020 року

В задоволенні клопотання обвинуваченого ОСОБА_3 відмовити.

Задовольнити клопотання потерпілого ОСОБА_5 .

Прийняти до розгляду в рамках цього кримінального провадження цивільний позов ОСОБА_5 до ОСОБА_3 про відшкодування матеріальних збитків та моральної шкоди, завданої внаслідок вчинення злочину.

Визнати ОСОБА_5 цивільним позивачем, а ОСОБА_3 цивільним відповідачем.

Роз`яснити цивільному відповідачу, що він має право подати суду відзив на позовну заяву із зазначенням доказів, що підтверджують його, або визнати позов повністю чи частково.

Доручити органу пробації в строк до 06 липня 2020 року скласти досудову доповідь щодо обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Судовий розгляд кримінального провадження здійснювати суддею одноособово, у відкритому судовому засіданні, з викликом: прокурора, обвинуваченого, потерпілого, представника потерпілого та свідків.

Копію ухвали направити учасникам судового провадження.

Ухвала в частині обрання запобіжного заходу може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення, в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1