Справа № 367/2292/19
Провадження по справі № 1-кп/367/457/2020
У Х В А Л А

17 червня 2020 року Ірпінський міський суд Київської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5

обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Ірпінського міського суду Київської області кримінальне провадження, внесене 22.01.2019 р. в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000112, по обвинуваченню ОСОБА_6 та ОСОБА_7 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України,

в с т а н о в и в:

В судовому засіданні прокурор заявила клопотання, в якому просила продовжити строк тримання обвинуваченого ОСОБА_6 під вартою, оскільки ризики, які стали підставою для обрання такого запобіжного заходу не зменшились.

Також просила обрати відносно обвинуваченого ОСОБА_7 запобіжний захід у виді тримання його під вартою, оскільки на даний час він тимчасово утримується під вартою в СІЗО на час відбування покарання, який спливає 25.06.2020р., в той же час існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які є підставою для обрання такого запобіжного заходу.

Захисник ОСОБА_4 заперечував проти клопотання прокурора через відсутність ризиків, на які посилалась прокурор у своєму клопотанні. Просив змінити запобіжний захід на інший, більш м?який запобіжний захід, у виді домашнього арешту.

Захисник ОСОБА_5 заперечувала проти обрання відносно обвинуваченого ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки відсутні ризики, на які посилалась прокурор у своєму клопотанні. Просила обрати більш м?який запобіжний захід, у виді домашнього арешту.

Обвинувачені підтримали думку та клопотання своїх захисників.

Потерпілий в судове засідання не з?явився.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання під вартою до спливу двомісячного строку з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

В судовому засіданні встановлено, що відносно обвинуваченого ОСОБА_6 було обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою, строк дії якого спливає.

Він обвинувачується у вчиненні тяжкого умисного насильницького злочину, в той час як мав непогашену судимість за ч. 2 ст. 186, ч. 2 ст. 309 КК України.

Крім того, на даний час у Шевченківському районному суді м. Києва відносно нього перебуває кримінальне провадження по обвинуваченню у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України.

Такі обставини вказують на наявність ризиків того, що, перебуваючи на волі, він зможе вчинити інше кримінальне правопорушення.

Той факт, що обвинувачений вже засуджувався за насильницький злочин і знову обвинувачується у вчиненні насильницького злочину, вказує на те, що існують ризики, що перебуваючи на волі він зможе незаконно впливати на потерпілого та свідків, ще не допитаних в судовому засіданні.

Наявність таких ризиків спонукає суд продовжити строк тримання обвинуваченого під вартою. Інший, більш м`який запобіжний захід, не забезпечить запобіганню вказаного ризику.

З цих же підстав суд відмовляє у задоволенні клопотання захисника про зміну виду запобіжного заходу. Запобіжний захід у виді домашнього арешту не зможе нівелювати вказані ризики.

В судовому засіданні також встановлено, що відносно обвинуваченого ОСОБА_7 раніше було обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою. В подальшому, у зв?язку із засудженням його по іншій справі до позбавлення волі, ухвалою суду дію такого запобіжного заходу не було продовжено, а ОСОБА_7 вирішено тимчасово утримувати під вартою в СІЗО на час відбування покарання. Строк відбування покарання спливає 25.06.2020р., а суд не взмозі призначити наступне судове засідання до цієї дати.

ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні тяжкого умисного насильницького злочину, в той час як мав непогашену судимість за ч. 2 ст. 186, ч. 3 ст. 185 КК України.

Такі обставини вказують на наявність ризиків того, що, перебуваючи на волі, він зможе вчинити інше кримінальне правопорушення.

Той факт, що обвинувачений вже засуджувався за насильницький злочин і знову обвинувачується у вчиненні насильницького злочину, вказує на те, що існують ризики, що перебуваючи на волі він зможе незаконно впливати на потерпілого та свідків, ще не допитаних в судовому засіданні.

Наявність таких ризиків спонукає суд обрати запобіжний захід у виді тримання обвинуваченого під вартою. Інший, більш м`який запобіжний захід, не забезпечить запобіганню вказаного ризику.

З цих же підстав суд відмовляє у задоволенні клопотання захисника про обрання запобіжного заходу у виді домашнього арешту, оскільки такий запобіжний захід не зможе нівелювати вказані ризики.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Згідно з п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні злочину невеликої або середньої тяжкості, визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання.

Суд вважає, що, враховуючи майновий стан обвинуваченого, йому слід встановити заставу у розмірі 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 177, 331 КПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Клопотання прокурора задовольнити.

Запобіжний захід у виді тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , продовжити на 60 днів.

Відмовити у задоволенні клопотання захисника про зміну виду запобіжного заходу.

Обрати відносно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у виді тримання його під вартою в ДУ «Київський слідчий ізолятор».

Відмовити у задоволенні клопотання захисника про обрання запобіжного заходу у виді домашнього арешту.

Визначити ОСОБА_7 заставу в розмірі 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 84 080,00 грн. (Вісімдесят чотири тисячі вісімдесят гривень 00 коп.).

В разі сплати застави зобов?язати ОСОБА_7 з?являтись до суду у визначений час, повідомляти суд про зміну місця проживання.

В разі порушення покладених зобов?язань заставу буде звернено в дохід держави, а щодо обвинуваченого може бути повторно обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Ухвала в частині запобіжного заходу діє з 17.06.2020 р. до 15.08.2020 р. включно.

На ухвалу може бути подано апеляцію до Київського апеляційного суду через Ірпінський міський суд Київської області на протязі семи днів з дня проголошення ухвали, а засудженим з дня отримання її копії.

Суддя: ОСОБА_1