провадження № 1-кс/631/475/19
справа № 631/1167/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 грудня 2019 року селище міського типу Нова Водолага

Слідчий суддя Нововодолазького районного суду Харківської області ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
з боку сторони обвинувачення:
прокурора ОСОБА_3 ,
слідчого ОСОБА_4 ,
з боки сторони захисту:
підозрюваного ОСОБА_5 ,
захисника ОСОБА_6 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань № 1 приміщення Нововодолазького районного суду Харківської області клопотання заступника начальника Нововодолазького відділення поліції начальника Слідчого відділення Нововодолазького відділення поліції Первомайського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області підполковника поліції ОСОБА_4 , складеного 27 грудня 2019 року та погоджене прокурором військової прокуратури Харківського гарнізону капітаном юстиції ОСОБА_3 , по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07 листопада 2019 року під № 0000435 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених частиною 2 статті 15, пунктами 1 та 5 частини 2 статті 115, частиною 1 статті 263 Кримінального кодексу України, про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Джамбул Лебяжинського району Павлоградської області, громадянина України, із неповною середньою освітою, розлученого, який має на утриманні неповнолітню доньку ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , військовослужбовця ВС України, в/ч НОМЕР_1 , раніше не судимого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

ВСТАНОВИВ:

27 грудня 2019 року за вхідним № 9061/19-вх до Нововодолазького районного суду Харківської області в порядку, передбаченому положеннями пункту 5 частини 2 статті 40 Кримінального процесуального кодексу України, звернувся заступник начальника Нововодолазького відділення поліції начальник Слідчого відділення Нововодолазького відділення поліції Первомайського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області підполковник поліції ОСОБА_4 із клопотанням, складеним 27 грудня 2019 року та погодженим прокурором військової прокуратури Харківського гарнізону капітаном юстиції ОСОБА_3 , про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , який підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною 2 статті 15, пунктами 1 та 5 частини 2 статті 115, частиною 1 статті 263 Кримінального кодексу України, яке було зареєстровано під єдиним унікальним № 631/1167/19 (провадження № 1-кс/631/475/19) й відповідно до протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 27.12.2019 року передане на розгляд слідчому судді ОСОБА_1 .
В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що ОСОБА_5 за наказом № 91 ЗС України від 26.03.2019 року проходить службу у в/ч НОМЕР_1 водієм. Перебуваючи в зоні проведення ООС, він знайшов ручну гранату РГ-42 з запалом. Усвідомлюючи протиправність свого діяння та діючи з умислом, направленим на придбання та володіння вказаним боєприпасом, без передбаченого законом дозволу, з корисливих мотивів, з прямим умислом, ОСОБА_5 забрав гранату, не видав її командуванню військової частини, залишивши собі, та незаконно зберігав її у себе, чим завершив свій умисел на придбання бойового припасу. Після отримання щорічної основної відпустки за 2019 рік, 04.11.2019 року він, продовжуючи свій злочинний намір, направлений на незаконне носіння боєприпасів, усвідомлюючи суспільну небезпеку у вигляді того, що незаконне поводження з боєприпасами створює сприятливі умови для вчинення злочинів з використанням зазначених предметів, забравши з собою ручну гранату РГ-42, залишив територію військової частини, та не маючи на це передбаченого законом дозволу, незаконно перемістив її до місця свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 ,- де продовжував незаконно її зберігати. 06.11.2019 року приблизно о 22 годині 00 хвилин, продовжуючи свій злочинний намір, направлений на незаконне носіння боєприпасів, ОСОБА_5 , взявши гранату РГ-42 з місця схову, поклав її в карман свого пальто та пішов на зустріч до своєї колишньої знайомої ОСОБА_8 , де на перехресті вулиць Воскресінська та Копьонкіна селища міського типу Нова Водолага Харківської області став її чекати, чим умисно перемістив боєприпас в кишені свого одягу.
Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 263 Кримінального кодексу України незаконне поводження зі зброєю, бойовими припасами або вибуховими речовинами, а саме: носіння, зберігання, придбання бойових припасів без передбаченого законом дозволу.
Крім того ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 частини 15 і пунктами 1 та 5 частини 2 статті 115 Кримінального кодексу України, а саме: закінчений замах на умисне вбивство двох та більше осіб, вчинене способом, небезпечним для життя багатьох осіб, тобто закінчений замах на умисне протиправне заподіяння смерті двох та більше осіб, вчинене способом, небезпечним для життя багатьох осіб.
Так, досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , 07.11.2019 року приблизно о 00 годин 01 хвилина, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, знаходився поблизу домоволодіння № 31 по вулиці Воскресінська в селищі міського типу Нова Водолага Харківської області, чекаючи на свою колишню знайому ОСОБА_8 з метою відновлення близьких стосунків. Саме в той час ОСОБА_8 разом зі своїм знайомим ОСОБА_9 підходили до території зазначеного домоволодіння. Побачивши поряд із ОСОБА_8 невідомого йому чоловіка, ОСОБА_5 підійшов до них, висловлюючись нецензурною лайкою та намагаючись зробити так, щоб ОСОБА_9 залишив ОСОБА_8 та пішов. У ході розмови з ОСОБА_5 , ОСОБА_8 виказала намір залишитися з ОСОБА_9 , а ОСОБА_5 сказала, щоб він залишив її у спокої та пішов. Після вказаної розмови ОСОБА_5 , діючи з прямим умислом, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки у вигляді умисного протиправного заподіяння смерті двох осіб, тобто ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , яке він збирався вчинити способом, небезпечним для життя багатьох осіб, та бажаючи настання таких наслідків, з метою вбивства, з мотивів ревнощі, дістав з кишені свого верхнього одягу ручну гранату РГ-42, яку він зберігав та носив, не маючи на це передбаченого законом дозволу, відійшов на відстань 15 метрів від потерпілих та шляхом витягнення запобіжного кільця привів гранату у бойове положення та кинув її їх бік. В результаті цього граната вибухнула посеред вулиці, по обидві сторони якої стоять житлові будинки, спричинивши уламками вибухнувшої гранати тілесні ушкодження ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , але не закінчив злочин з причин, які не залежали від його волі, оскільки основна частина уламків гранати полетіла в інші від потерпілих сторони. В результаті протиправного діяння ОСОБА_5 спричинив потерпілому ОСОБА_9 тілесні ушкодження у вигляді осколкового поранення верхньої третини лівої гомілки, а ОСОБА_8 тілесні ушкодження у вигляді перелому кісток носа, осколового поранення лівої нижньої кінцівки, що підтверджується відповідними висновками судово медичного експерта № 12 14/63 НВ/19 від 07.11.2019 року та № 12 14/65 НВ/19 від 12.11.2019 року відповідно.
Як зазначив слідчий, 07 листопада 2019 року о 04 годині 00 хвилин біля домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , - безпосередньо після вчинення злочину проведено фактичне затримання ОСОБА_5 у порядку, передбаченому статтею 208 Кримінального процесуального кодексу України, якого в подальшому доставлено до Нововодолазького відділення поліції Первомайського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області та складено відповідний протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину. В той же день заступник начальника Нововодолазького відділення поліції начальник Слідчого відділення Нововодолазького відділення поліції Первомайського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області ОСОБА_4 повідомив ОСОБА_5 про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною 2 статті 15, пунктами 1 та 5 частини 2 статті 115, а також частиною 1 статті 263 Кримінального кодексу України.
Підставою для повідомлення ОСОБА_5 про підозру у скоєнні вищенаведених кримінальних правопорушень стала наявність достатніх доказів, зібраних під час проведення досудового розслідування, а саме: протоколом огляду місця події домоволодіння від 07.11.2019 року; протоколом огляду місця події ділянки місцевості від 07.11.2019 року; висновками судово медичного експерта № 12 14/63 НВ/19 від 07.11.2019 року та № 12 14/65 НВ/19 від 12.11.2019 року, протоколом допиту потерпілої ОСОБА_8 від 07.11.2019 року; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_9 від 08.11.2019 року; протоколами допиту підозрюваного ОСОБА_5 від 07.11.2019 року тощо.
Ухвалою слідчого судді Нововодолазького районного суду Харківської області від 09.11.2019 року відносно підозрюваного ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» строком на 60 діб, тобто до 05.01.2020 року.
Як зазначив автор клопотання, строки досудового розслідування 27.12.2019 року продовжені в. о. військового прокурора Харківського гарнізону ОСОБА_10 до трьох місяців, тобто до 07 лютого 2020 року, оскільки для завершення досудового розслідування необхідно виконати ряд процесуальних дій, у тому числі отримати результати судової вибухотехнічної експертизи, яка за повідомленням Харківського науково дослідного експертно криміналістичного центру Міністерства внутрішніх справ України буде закінчена орієнтовано у січні 2020 року. При цьому висновки зазначеної експертизи необхідні для встановлення обставин, матимуть доказове значення і можуть бути використані як докази під час судового розгляду даного кримінального провадження, а також впливають на правильність кваліфікації дій ОСОБА_5 .
Посилаючись на відсутність будь яких підстав для зміни обраного ОСОБА_5 запобіжного заходу та наявність ризиків, які враховані слідчим суддею відповідно до вимог пункту 4 частини 1 статті 184 Кримінального процесуального кодексу України при обранні останньому запобіжного заходу у виді тримання під вартою, а також враховуючи, що на даний час вони не зменшились та продовжують існувати, а саме за пунктами 1, 3 та 5 частини 1 статті 177 Кримінального процесуального кодексу України, сторона обвинувачення просить продовжити строк обраного запобіжного заходу у виді тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» на строк до 07.02.2020 року.
У судовому засіданні заступник начальника Нововодолазького відділення поліції начальник Слідчого відділення Нововодолазького відділення поліції Первомайського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області підполковник поліції ОСОБА_4 підтримав клопотання у повному обсязі, просив його задовольнити, надавши пояснення аналогічні змісту клопотання.
Прокурор військової прокуратури Харківського гарнізону капітан юстиції ОСОБА_3 , якому на підставі постанови першого заступника військового прокурора Харківського гарнізону капітана юстиції ОСОБА_11 від 23.12.2019 року «Про визначення групи прокурорів, які здійснюють повноваження прокурорів у кримінальному провадженні» надані відповідні повноваження у цьому кримінальному провадженні, у судовому засіданні підтримав погоджене ним клопотання слідчого та просив його задовольнити, посилаючись на тяжкість кримінальних правопорушень, у вчинені яких підозрюється ОСОБА_5 та доповівши про продовження існування визначених пунктами 1, 3 та 5 частини 1 статті 177 Кримінального процесуального кодексу України ризиків, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для їх запобігання, враховуючи особу підозрюваного та його соціальний статус.
Підозрюваний ОСОБА_5 , у судовому засіданні в межах пред`явленої йому підозри, винним себе визнав та не оспорював фактичні обставини, що викладені в мотивувальній частині клопотання слідчого, а також не заперечував проти задоволення клопотання слідчого щодо продовження строку запобіжного заходу відносно нього у вигляді тримання під вартою.
Захисник підозрюваного ОСОБА_6 у судовому засіданні висловив думку про відсутність підстав для продовження його підзахисному строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою, посилаючись на можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, обґрунтовуючи свою позицію посиланням на задовільну характеристику за місцем проживання ОСОБА_5 та міцність його соціальних зв`язків з родиною, а також, що останній є учасником бойових дій та брав безпосередню участі у проведенні антитерористичної операції в Донецькій та Луганській областях, за що отримав грамоти від командира військової частини та командира батальону й пам`ятний знак 43 омпб « ІНФОРМАЦІЯ_3 ».
Заслухавши виступ прокурора та слідчого, а також особи, щодо якої вирішується питання про продовження строку запобіжного заходу та його захисника, дослідивши надані матеріали та проаналізувавши в системному зв`язку усі наявні на час розгляду клопотання відомості, які мають пряме або опосередковане значення при вирішенні порушених питань, сумлінно і принципово здійснюючи свої повноваження із судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, діючи у межах і відповідно до вимог процесуального та матеріального закону, а також ретельно перевіривши наявність об`єктивної необхідності й виправданості продовження застосування саме такого запобіжного заходу про яке йде мова у клопотанні, слідчий суддя приходить до наступного.
Згідно частини 1 статті 1 Кримінального процесуального кодексу України, порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України.
Кримінальне процесуальне законодавство України складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України (частина 2 статті 1 Кримінального процесуального кодексу України).
Відповідно до положень статті 2 Кримінального процесуального кодексу України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Кримінальний процесуальний кодекс України у пункті 18 частини 1 статті 3 визначає, що до повноважень слідчого судді як судді суду першої інстанції належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.
Заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження, одним із яких є запобіжні заходи (частина 1, пункт 9 частини 2 стаття 131 Кримінального процесуального кодексу України).
При цьому, відповідно до статті 132 Кримінального процесуального кодексу України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.
Клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.
Застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.
Під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.
До клопотання слідчого, прокурора про застосування, зміну або скасування заходу забезпечення кримінального провадження додається витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання.
У цьому випадку, вимоги частин 1, 2 та 6 статті 132 Кримінального процесуального кодексу України дотримано, а тому слідчий суддя вважає за можливе перейти до питання оцінки обставин вказаних стороною обвинувачення, як передумовою, яка слугує для продовження застосування такого типу заходу забезпечення кримінального провадження про яке мова йде у клопотанні, з урахуванням наступного.
Зі змісту приписів статті 199 Кримінального процесуального кодексу України вбачається, що клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
При цьому, частина 4 статті 199 Кримінального процесуального кодексу України мовить про те, що клопотання про продовження строку тримання під вартою розглядається слідчим суддею згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, до закінчення строку дії попередньої ухвали.
Відповідно до положень статті 194 Кримінального процесуального кодексу України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини визначені пунктами 1 3 частини 1 даної статті та згідно з положеннями статті 178 Кримінального процесуального кодексу України, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, оцінити дані, що характеризують особу підозрюваного та визначені у пунктах 1 11 частини 1 вказаної статті.
Отже, відповідно до вимог статті 177 Кримінального процесуального кодексу України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинувачений покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:
1) переховуватися від органів досудового розслідування та (або) суду;
2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;
4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Положеннями статті 178 Кримінального процесуального кодексу України передбачено, що крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити у сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим, вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність його соціальних зв`язків, репутацію, майновий стан, наявність судимостей, розмір майнової шкоди тощо.
Відповідно до Витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження № 0000435, зареєстрованого 07.11.2019 року о 02 годині 45 хвилин 17 секунд, сформованого заступником начальника відділення начальником слідчого відділення ОСОБА_4 , вбачається, що на підставі повідомлень підприємств, установ, організацій та посадових осіб, які надійшли 07.11.2019 року, зареєстроване кримінальне провадження із правовою кваліфікацією, передбаченою частиною 2 статті 15 і пунктами 1 та 5 частини 2 статті 115, а також частиною 1 статті 263 Кримінального кодексу України, про те, що:
- (ЖЄО-4430 від 07.11.2019 року) 07.11.2019 року о 00 годині 12 хвилин до чергової частини Нововодолазького ВП Первомайського ВП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення, що БШМД-2101 за адресою: вулиця Воскресінська, будинок № 31, селище міського типу Нова Водолага Харківської області,- було надано медичну допомогу ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , діагноз: рвана рана верхньої третини лівої голені,- та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , діагноз: рвана рана носу. Поранення ОСОБА_9 та ОСОБА_8 отримали в результаті вибуху гранати, яку в них кинув ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , біля вказаної адреси;
- (ЖЄО-4433 від 07.11.2019 року) в ході проведення досудового розслідування по кримінальному провадженню № 0000435, зареєстрованого 07.11.2019 року із правовою кваліфікацією, передбаченою частиною 2 статті 15 і пунктами 1 та 5 частини 2 статті 115 Кримінального кодексу України, встановлено факт зберігання та носіння боєприпасів (бойової гранати) громадянином ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 ;
При цьому особою, яку повідомлено про підозру, зазначено ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_6 (а. с. 9 10).
07 листопада 2019 року о 16 годині 30 хвилини ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною 1 статті 263 Кримінального кодексу України незаконне поводження зі зброєю, бойовими припасами або вибуховими речовинами, а саме носіння, зберігання, придбання бойових припасів без передбаченого законом дозволу, частиною 2 статті 15, пунктами 1 та 5 частини 2 статті 115 Кримінального кодексу України закінчений замах на вбивство двох та більше осіб, вчинене способом, небезпечним для життя багатьох осіб, а саме особа виконала усі дії, які вважала необхідними для доведення умисного протиправного заподіяння смерті двох та більше осіб, вчинене способом, небезпечним для життя багатьох осіб до кінця, але злочин не було закінчено з причин, які не залежали від її волі (а. с. 46 47).
Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні вищевказаних кримінальних правопорушень підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:
- протоколом огляду місця події від 07.11.2019 року, складним заступником начальника СВ Нововодолазького ВП Первомайського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_12 за участю двох понятих, двох спеціалістів вибухотехніків, власника та користувача домоволодіння, в якому зафіксовані обстановка, обставини та місце вчинення кримінального правопорушення в квартирі АДРЕСА_3 , а також виявлено та вилучено за допомогою добровільної видачі ОСОБА_5 з його кімнати предмет зовні схожий за візуальними та конструктивними ознаками на запал до ручних осколкових гранат типу УЗРГМ-2, на зовнішній поверхні важеля якого наявне маркування: позначене фарбою чорного кольору промисловим способом «52», а також штампуванням «83 УЗРГМ 2 583» (а. с. 19 20);
- протоколом огляду місця події від 07.11.2019 року, складеним заступником начальника СВ Нововодолазького ВП Первомайського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_12 за участю двох понятих, двох спеціалістів вибухотехніків, власника та користувача домоволодіння, в якому зафіксовані обстановка, обставини та місце вчинення кримінального правопорушення поблизу будинку АДРЕСА_4 , а також виявлено та вилучено:
1) предмет схожий на запобіжний важель запалу;
2) предмет схожий на кільце з чикою від гранати;
3) металеві фрагменти схожі на осколки гранати;
4) предмет, виконаний із металу у вигляді пластини, який за візуальними ознаками схожий на запобіжний важель запалу УЗРГМ до ручних осколкових гранат. На зовнішній поверхні важеля мається маркувальне позначення, виконане промисловим способом: фарбою чорного кольору «54», штампуванням «-67 УЗРГМ 583», на внутрішній поверхні важеля мається маркування чорною фарбою «геометрична фігура (трикутник із трикутником в середині)-82-67»;
5) металевий предмет, із проволоки кільцеподібної форми, який ззовні схожий на запобіжне кільце із запобіжною чекою до запалу до ручної гранати;
6) металеві фрагменти неправильної форми з рваними краями та слідами бризантної дії та зі слідами кіптяви та відшарування лакофарбового покриття, ззовні схожі на фрагменти корпусу ручної гранати РГ 42.
Крім цього зафіксовані пошкодження паркану будинку АДРЕСА_5 за вищевказаною адресою у вигляді пробоїн діаметром близько 6-10 мм та пошкодження стовпу опори ЛЕП біля даного будинку у вигляді падіння на землю дротів ЛЕП (а. с. 22 24);
- протоколом допиту потерпілої ОСОБА_8 від 07.11.2019 року, з якого убачається, що ОСОБА_5 вона знає з 2006 року. В них були близькі відносини, але разом вони не жили. 22.05.2017 року в зв`язку з тим, що той почав зловживати спиртними напоями, вона розірвала з ним відносини. Після цього ОСОБА_5 постійно попереджати її, що підірве, що намагався зробити в жовтні-листопаді 2018 року, однак не довів свій намір до кінця. 06.11.2019 року вона зі своїм знайомим ОСОБА_9 шли в напрямок її будинку, й на перехресті вулиць Воскресінська та Копьонкіна селища міського типу Нова Водолага їм на зустріч вийшов ОСОБА_5 , який був в стані алкогольного сп`яніння. Почав до них чіплятися, вона попрохала залишити їх у спокої й ОСОБА_5 начебто пішов, однак відійшовши від них десь на 15 метрів, щось кинув у їх бік, а через 2 - 3 секунди збоку від них пролунав сильний вибух. В неї з перенісся шла кров, а ОСОБА_9 забрала до лікарні швидка медична допомога (а. с. 37 38);
- протоколом допиту потерпілого ОСОБА_9 від 08.11.2019 року, який показав, що 06.11.2019 року приблизно о 23 годині 45 хвилин, проводжаючи свою знайому ОСОБА_8 за місцем її мешкання, на перехресті вулиць Воскресінська та Копьонкіна із-за стовпа вийшов ОСОБА_5 , який перебував у стані алкогольного сп`яніння, та почав сварку під час якої уходячи повз із кишені свого верхнього одягу витягнув гранату зеленого кольору, потім витягнув з неї чеку, а в подальшому відійшовши від них метрів на 15, кинув її у їх бік зі словами «ловіть подаруночок», пролунав вибух, а він відчув сильний біль у нозі (а. с. 42 43);
- а також протоколу допиту (додаткового) підозрюваного ОСОБА_5 від 07.11.2019 року, який повністю визнав свою провину та дав повні, логічні та послідовні пояснення за обставниками висунутої підозри (а. с. 48 49).
Одночасно із цим, на підтвердження вимог закону щодо необхідності доведення обставин, зазначених у частині 3 статті 199 Кримінального процесуального кодексу України сторона обвинувачення надала копії:
- висновку експерта Нововодолазького районного відділення судово - медичної експертизи Харківського обласного бюро судово-медичної експертизи Департаменту Охорони здоров`я Харківської обласної державної адміністрації № 12-14/65-НВ/19 від 12 листопада 2019 року з якого вбачається, що на підставі результатів проведеної судово - медичної експертизи, наданих медичних документів експертом було встановлено, що у ОСОБА_8 було виявлено відкритий перелом кісток носа, осколкове поранення лівої нижньої кінцівки, які виникли в результаті дії вибухового знаряддя, можливо 07.11.2019 року при обставинах на які вказує потерпіла в протоколі допиту. Також виявлений крововилив на боковій поверхні грудної клітки утворився від ударної дії тупого твердого предмету з обмеженою контактною поверхнею, індивідуальні особливості травмуючої поверхні якого в ушкодженні не відобразилось. По ступеню тяжкості: відкритий перелом кісток носа, осколкові поранення кінцівки як окремо так в сукупності це легкі тілесні пошкодження, які спричинили короткочасний розлад здоров`я більше ніж 6 днів, але менше 21 дня. Крововилив на грудній клітці це легке тілесне пошкодження (а. с. 39 40);
- висновку експерта Нововодолазького районного відділення судово - медичної експертизи Харківського обласного бюро судово-медичної експертизи Департаменту Охорони здоров`я Харківської обласної державної адміністрації № 12-14/63-НВ/19 від 07 листопада 2019 року вбачається, що на підставі результатів проведеної судово - медичної експертизи, наданих медичних документів експертом було встановлено, що у ОСОБА_9 виявлено осколкове поранення верхньої третини лівої гомілки, яке виникло в результаті вибухового предмету, можливо 07.11.2019 року від вибуху гранати, при обставинах, на які вказує потерпілий в протоколі допиту. По ступеню тяжкості це легке тілесне пошкодження, яке спричинили розлад здоров`я більше ніж 6 днів, але менше 21 дня (а. с. 45);
- протоколу допиту свідка ОСОБА_13 від 07.11.2019 року, яка пояснила, що 06 листопада 2019 року приблизно о 24 годині почула вибух біля свого будинку. Через 2-3 хвилин вона вийшла за подвір`я свого домоволодіння та побачила чоловіка та жінку та запитала у них, що то був за вибух, на що останні промовчали. В цей час до будинку під`їхав син свідка ОСОБА_14 , який посвітив фарами власного автомобіля на вищевказаних осіб, і свідки помітили у них травми. Коли вони запитали чи потрібна допомога, травмований чоловік попросив викликати швидку медичну допомогу. ОСОБА_14 відразу викликав швидку (а. с. 61);
- протоколу допиту свідка ОСОБА_14 від 07.11.2019 року, який повідомив, що 06 листопада 2019 року приблизно о 24 годині він повернувся додому на власному автомобілі та помітив, що біля хвіртки на нього чекає мати ОСОБА_13 , яка вказала, що трохи далі по вулиці стоять невідомі чоловік та жінка. Він посвітив фарами власного автомобіля на вищевказаних осіб та помітив, що в жінки на обличчі кров, а чоловік тримається за ногу. На запитання чи потрібна допомога, травмований чоловік попросив викликати швидку медичну допомогу. ОСОБА_14 швидко викликав швидку (а. с. 62 63).
Також, стороною обвинувачення доведено, що ухвалою слідчого судді Нововодолазького районного суду Харківської області від 09 листопада 2019 року відносно підозрюваного ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» строком на 60 діб, тобто до 04 години 00 хвилин 05 січня 2020 року, а тому із відповідним клопотанням, що зараз вирішується, слідчий, за погодженням із прокурором, звернулись вчасно (а. с. 53 59).
При цьому, сторона обвинувачення, обґрунтовуючи строк, на який вони просять продовжити дію запобіжного заходу у виді тримання під вартою, що був обраний підозрюваному ОСОБА_5 та спливає, посилається на постанову про продовження строку досудового слідства, прийняту 27 грудня 2019 року виконувачем обов`язків військового прокурора Харківського гарнізону ОСОБА_11 із дотриманням певної процедури, якою, внаслідок процесуальної необхідності отримати висновки судової вибохотехнічної експертизи та проведення й звершення слідчих і процесуальних дій, продовжив строк досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні до трьох місяців, тобто до 07.02.2020 року включно (а. с. 75 76).
На думку суду, слідчим та прокурором доведено наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень, що підтверджується наданими суду матеріалами кримінального провадження, з яких вбачається наявність достатньої інформації щодо наведених обставин, зокрема, зі змістовних та конкретизованих показань, протоколів огляду, що обґрунтовано свідчать про це.
При цьому, слідчий суддя вважає за необхідне зазначити, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та, виходячи з положень частини 5 статті 9 Кримінального процесуального кодексу України, бере до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, пункт 32, Series A, № 182), те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).
Що стосується обставин здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, а також питання щодо допустимості вказаних доказів на підтвердження наявності або відсутності вини ОСОБА_5 у скоєнні інкримінованих кримінальних правопорушень слідчим суддею на даному етапі не вирішується та може бути предметом дослідження суду під час судового розгляду, у разі спрямування до суду обвинувального акту відносно ОСОБА_5 .
Також, слідчий суддя вважає й такими, що заслуговують на увагу й докази, щодо:
1. існування обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою (проведення відповідних судових експертиз);
2. щодо того, що заявлені при обранні запобіжного заходу у виді тримання під вартою ризики не зменшились:
а) можливість запобігання спробам підозрюваного переховуватись від органів досудового розслідування, оскільки підозрюваний, хоча й має близьких родичів на території Нововодолазького району Харківської області, проте у зареєстровану шлюбі або фактичних шлюбних відносинах не перебуває, неповнолітніх дітей на вихованні не має, ніякого господарства не веде, що свідчить про відсутність достатньо міцних соціальних зв`язків. Крім того, перебуваючи на свободі та будучі обізнаним із санкціями статтей, що йому інкримінується, може почати переховуватися від органів досудового розслідування або суду;
б) незаконно впливати на потерпілих з метою схилити їх до дачі неправдивих показів або зміни вже наданих показів, оскільки, наприклад, потерпіла ОСОБА_8 у протоколі допиту повідомила, що ОСОБА_5 неодноразово погрожував фізичною розправою;
в) з урахуванням обставин вчинення кримінального правопорушення та раніше наданих погроз на адресу потерпілої ОСОБА_8 може вчинити інше кримінальне правопорушення.
Вказане свідчить про встановлення слідчим суддею наявності існування на час розгляду цього клопотання ризиків, визначених пунктами 1, 3 та 5 частини 1 статті 177 Кримінального процесуального кодексу України як: переховуватися від органів досудового розслідування та (або) суду; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Також, у відповідності до приписів статті 178 Кримінального процесуального кодексу України, при вирішенні питання про продовження строку тримання під вартою, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 вказаного кодифікованого закону, слідчий суддя також враховує дані про особу підозрюваного у їх сукупності, а саме:
- вагомість наявних доказів про вчинення ним кримінального правопорушення (сукупність наданих та досліджених слідчим суддею доказів, зібраних на цей час досудовим слідством, можуть свідчити про вчинення підозрюваним кримінальних правопорушень, передбачених частиною 2 статті 15, пунктами 1 та 5 частини 2 статті 115, частини 2 статті 263 Кримінального кодексу України;
- тяжкість покарання, яке йому загрожує у разі визнання винуватим (санкція частини 2 статті 115 Кримінального кодексу України передбачає покарання тільки у виді позбавлення волі на строк від 10 до 15 років або довічне позбавлення волі, санкція частини 1 статті 263 Кримінального кодексу України позбавлення волі на строк від 3 до 7 років);
- вік та стан здоров`я ( ОСОБА_5 не є особою похилого віку, на обліку у лікарів нарколога та психіатра не перебуває, до категорії осіб з інвалідністю підозрюваний не відноситься, даних щодо наявності у нього будь яких хронічних захворювань і ані стороною обвинувачення, ані стороною захисту не надано);
- міцність соціальних зав`язків в місці мешкання (підозрюваний розлучений, на утриманні має неповнолітню доньку ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 з якою мешкає окремо; має постійне місце проживання та реєстрації, де характеризується задовільно);
- майновий стан (до часу затримання проходив службу у Збройних силах України за контрактом);
- репутацію (за місцем проходження служби характеризується з позитивного боку, має статус учасника бойових дій, приймав безпосередньо участь в проведенні антитерористичної операції та здійсненні заходів із національної безпеки, має відповідні грамоти);
- раніше до кримінальної відповідальності не притягувався.
Як вже зазначалося вище, згідно зі змістом статтей131 132 Кримінального процесуального кодексу України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.
Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 Кримінального процесуального кодексу України).
Частиною 1 статті 183 Кримінального процесуального кодексу України передбачено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 Кримінального процесуального кодексу України.
При цьому, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років (пункт 4 частини 2 статті 183 Кримінального процесуального кодексу України).
Вирішуючи питання, порушене стороною обвинувачення у клопотанні, що розглядається, слідчий суддя також бере до відома позицію Європейського суду з прав людини, який підкреслює, що у кожному випадку суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.
Окрім цього, у пункті 79 свого рішення у справі «Харченко проти України» від 10 лютого 2011 року Європейський суд наголосив, що «розумність строку тримання під вартою не може оцінюватися абстрактно. Вона має оцінюватися в кожному окремому випадку залежно від особливостей конкретної справи, причин, про які йдеться у рішеннях національних судів, переконливості аргументів заявника, викладених у його клопотанні про звільнення. Продовження тримання під вартою може бути виправдано тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості».
Аналогічне за своїм правовим навантаженням міститься й в Рішенні Конституційного Суду України № 14-рп/2003 від 08.07.2003 року, яке обумовлює, що тяжкість злочину не є єдиною підставою для обрання виключного запобіжного заходу, як тримання під вартою, а враховується разом з іншими обставинами по справі.
Судом не встановлено обставин, які б свідчили про те, що встановлені слідчим суддею ризики при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, на даний час, втратили свою актуальність.
З моменту обрання відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до теперішнього часу не з`явилися будь-які нові фактичні дані, які б свідчили, що обрання відносно нього запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням його під вартою зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 Кримінального процесуального кодексу України (забезпечить виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків, зможе запобігти його спробам переховуватися від органів досудового розслідування, впливати на потерпілих, вчинити інше кримінальне правопорушення).
Також, наведені обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії ухвали про тримання під вартою по кримінальному провадженню та доведено, що вказані у сукупності обставини виправдовують подальше тримання підозрюваного під вартою.
В обґрунтування продовження строків тримання підозрюваного під вартою прокурором наведено перелік дій, пов`язаних із завершенням досудового розслідування, які на даний час здійснити неможливо в повному обсязі.
Вказані обставини, які, на даний час, унеможливлюють закінчення досудового розслідування до закінчення строку дії попередньої ухвали, слідчий суддя визнає обґрунтованими, оскільки вони належним чином умотивовані слідчим й прокурором та підтверджуються наявними матеріалами.
Разом з тим, твердження сторони захисту щодо можливості застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу та його позитивні характеристики й відзнаки прийняті до уваги слідчим суддею при розгляді клопотання про продовження строку тримання під вартою, однак, співставивши вищенаведене з даними про особу підозрюваного, вони не спростовують доводи сторони обвинувачення та не підтверджуються представленими доказами як змінилися обставини, які були враховані при обранні запобіжного заходу, або які нові обставини виникли.
Указане в своїй сукупності свідчить про те, що у провадженні є дійсними обставини регламентовані пунктами 1 3 частини 1 статті 194 та статті 199 Кримінального процесуального кодексу України.
З урахуванням наведеного, суд, дослідивши надані сторонами докази, у порядку статті 94 Кримінального процесуального кодексу України, з огляду на встановленість факту наявності у провадженні обставин визначених пунктами 1 3 частини 1 статті 194 та статті 199 Кримінального процесуального кодексу України, враховує той факт, що вчинене підозрюваним кримінальне правопорушення має високий ступінь суспільної небезпеки, наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3 та 5 частини 1 статті 177 Кримінального процесуального кодексу України та низки об`єктивних обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою, вважає за доцільне, з урахуванням статті 197 Кримінального процесуального кодексу України, клопотання заявника задовольнити, як обґрунтоване та продовжити строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 в межах строку досудового розслідування.
Також, задовольняючи клопотання слідчого про продовження строку застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, в силу положень частин 3 та 4 статті 183 Кримінального процесуального кодексу України, суд при застосуванні запобіжного заходу не визначає розмір застави з огляду на те, що кримінальні правопорушення, в яких підозрюється ОСОБА_5 відповідно до положень статті 12 Кримінального кодексу України є особливо тяжким та тяжким злочинами, вчиненим із застосуванням насильства, яке могло причинити загибель двох людей.
Виходячи з викладеного, на підставі статтей 29, 55, 62, 63, 129 Конституції України, керуючись статтями 1,2, 3, 131, 132, 176 178, 182 184, 193, 194, 196, 197, 199, 205, 309, 369 372, 395 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання заступника начальника Нововодолазького відділення поліції начальника Слідчого відділення Нововодолазького відділення поліції Первомайського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області підполковника поліції ОСОБА_4 , складеного 27 грудня 2019 року та погоджене прокурором військової прокуратури Харківського гарнізону капітаном юстиції ОСОБА_3 , по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07 листопада 2019 року під № 00004350 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених частиною 2 статті 15, пунктами 1 та 5 частини 2 статті 115, частиною 1 статті 263 Кримінального кодексу України, про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 задовольнити.
Продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною 2 статті 15, пунктами 1 та 5 частини 2 статті 115, частиною 1 статті 263 Кримінального кодексу України у Державній установі «Харківській слідчий ізолятор» на строк 43 доби, а саме до 04 години 00 хвилин 07 лютого 2020 року.
Кінцевим днем тримання під вартою визначити 04 годину 00 хвилин 07 лютого 2020 року.
Будь-які твердження чи заяви підозрюваного, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, або у будь-якому іншому правопорушенні.
Зобов`язати заступника начальника Нововодолазького відділення поліції начальника Слідчого відділення Нововодолазького відділення поліції Первомайського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області підполковника поліції ОСОБА_4 негайно повідомити близьких родичів ОСОБА_5 про продовження строку тримання під вартою останнього.
Ухвала підлягає до негайного виконання після її проголошення.
Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з часу її оголошення.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано, а у разі її подання - ухвала, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя: ОСОБА_1