Провадження № 1-кс/761/383/2020
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 лютого 2020 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду скаргу захисника ОСОБА_5 в інтересах підозрюваної ОСОБА_6 на повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри від 26.11.2019 у кримінальному провадженні № 420 180 000 000 021 06 від 28.08.2018,

у х в а л и в :
До Шевченківського районного суду м. Києва в інтересах підозрюваної ОСОБА_6 звернувся її захисник ОСОБА_5 зі скаргою на повідомлення від 26.11.2019 про зміну раніше повідомленої підозри за ч. 1 ст. 366 КК України.

На думку захисника, підозра є необґрунтованою, оскільки органом досудового розслідування не зібрано достатніх доказів для доведення вини підозрюваної ОСОБА_6 у вчиненні інкримінованого їй злочину за ч. 1 ст. 366 КК.

З огляду на зазначене, захисник просив слідчого суддю скасувати вищезазначене повідомлення.

У судовому засіданні захисник підтримав доводи скарги та просив її задовольнити.

Слідчий та прокурор заперечували проти задоволення скарги, посилаючись на її безпідставність, оскільки підозра відносно ОСОБА_6 є обґрунтованою.

Слідчий суддя, заслухавши думки сторін, дослідивши матеріали досудового розслідування, дійшов висновку про таке.

Відповідно до п. 5 ст. 3 КПК України досудове розслідування це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується, зокрема, зверненням до суду з обвинувальним актом.

Відповідно до ч. 2 ст. 9 КПК слідчий зобов`язаний всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Відповідно до ст. 92 КПК обов`язок доказування у кримінальному провадженні покладається на прокурора та слідчого.

Процесуальним законом визначено, що здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні покладається на слідчого суддю.

Згідно з статтею 8 КПК кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Таким чином, саме слідчий суддя шляхом безпосереднього застосування своїх повноважень має забезпечити дотримання вимог закону усіма учасниками кримінального провадження та зобов`язаний вживати передбачені законом заходи для поновлення порушених під час досудового розслідування прав та інтересів осіб.

Пунктом 10 частини 1 статті 303 КПК передбачено право захисника оскаржити повідомлення слідчого, прокурора про підозру під час досудового розслідування.

Надаючи оцінку доводам захисника щодо відсутності доказів вчинення ОСОБА_6 злочину за ч. 1 ст. 366 КК, слідчий суддя бере до уваги, що відповідно до ч. 1 ст. 94 КПК слідчий за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінює кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення. Жоден доказ не має наперед встановленої сили.

Враховуючи, що з моменту ратифікації Конвенції Держава Україна та її органи влади взяли на себе зобов`язання визнати юрисдикцію Європейського Суду з прав людини (далі ЄСПЛ), керуватись його рішеннями та при вирішенні будь-якого питання діяти через призму визнання людини та її прав та свобод найвищою цінністю, слідчий суддя приймає до уваги, що у рішенні ЄСПЛ у справі «Соловей і Зозуля проти України» Європейський Суд наголосив, що суд має перевірити обґрунтованість підозри.

Згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «K.F. проти Німеччини» «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Крім того, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» ЄСПЛ зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що необхідні для обґрунтування обвинувального вироку.

Оцінку доказам суд надає у нарадчій кімнаті під час постановлення вироку за наслідками судового розгляду кримінального провадження по суті.

Тобто, наразі перед слідчим суддею не ставиться питання доведеності поза розумним сумнівом вини підозрюваної ОСОБА_6 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК, а лише вирішується питання щодо обґрунтованості підозри.

Оцінюючи доводи, викладені захисником, слідчий суддя зазначає, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК, тобто у складанні та видачі службовою особою завідомо неправдивого офіційного документу.

Враховуючи, що відповідно до ст.11 КК України злочином є передбачене Кримінальним кодексом України суспільно небезпечне винне діяння, вчинене суб`єктом злочину, складом злочину є сукупність встановлених у кримінальному законі об`єктивних і суб`єктивних ознак, що характеризують конкретне суспільно небезпечне діяння.

Отже, відповідно до матеріалів кримінального провадження, рішенням Загальних зборів учасників ТОВ «Західна Нафтогазова Компанія» від 04.08.2016 № 38 ОСОБА_6 призначена на посаду директора зазначеного товариства. Тобто, відповідно до ч. 3 ст. 18 КК ОСОБА_6 є службовою особою, оскільки її посада пов`язана з виконанням організаційно-розпорядчих та адміністративно-розпорядчих функцій.

Слідчий суддя відмічає, що сторона захисту не надала доказів, які б спростували факт виконання ОСОБА_6 організаційно-розпорядчих та адміністративно-розпорядчих функцій.

Викладене свідчить про те, що ОСОБА_6 є суб`єктом злочину за ч. 1 ст. 366 КК.

У той же час, ч. 1 ст. 366 КК не передбачає настання наслідків як обов`язкового елементу об`єктивної сторони злочину, тому за своїм складом зазначений злочин є формальним та вважається закінченим з моменту складання або видачі завідомо підробленого офіційного документу, який посвідчує факти, що мають юридичне значення.

Крім того, об`єктивна сторона злочину полягає у внесенні службовою особою до документа, який зовні оформлено правильно, відомостей, що не відповідають дійсності повністю або частково, а також його видача.

Разом з тим, сторона захисту не спростовує факт складання та подальшу видачу ОСОБА_6 певного офіційного документа.

Підставою для скасування підозри захисник зазначає, що ОСОБА_6 не адресувала підписаного нею документа слідчому судді або суду.

Водночас, зазначена обставина не свідчить на користь доводів захисника про відсутність у діях ОСОБА_6 складу злочину, оскільки, об`єктивна сторона злочину за ч. 1 ст. 366 КК не передбачає обов`язкового елементу у виді видачі завідомо неправдивого документа певній особі або органу.

Разом з тим, захисник акцентує увагу на недоведеності причетності ОСОБА_6 до діяльності підприємств, які підконтрольні іншим особам.

Зазначена обставина, на думку слідчого судді, не має відношення до цього кримінального провадження, оскільки органом досудового розслідування не інкриміновані ОСОБА_6 дії зазначеного характеру, які не впливають на кваліфікацію злочину за ч. 1 ст. 366 КК.

Враховуючи викладене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами в достатній мірі для повідомлення про підозру підтверджується наявність в діях ОСОБА_6 ознак злочину, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК.

На підставі викладеного, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення скарги, що має наслідком прийняття рішення про відмову у його задоволенні.

Приймаючи до уваги наведене, керуючись ст. 9, 26, 303 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в :
У задоволенні скарги захисника ОСОБА_5 в інтересах підозрюваної ОСОБА_6 на повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри від 26.11.2019 у кримінальному провадженні № 420 180 000 000 021 06 від 28.08.2018 відмовити.

На ухвалу прокурором, підозрюваною, її захисником упродовж п`яти днів з дня її проголошення може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1