Справа № 645/6016/19
Провадження № 1-кс/645/2900/19
УХВАЛА
про повернення клопотання
про арешт майна

24 вересня 2019 року м. Харків

слідчий суддя Фрунзенського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , вивчивши клопотання слідчого СВ Немишлянського ВП ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні №0002330 від 24 вересня 2019 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 358 КК України,-

в с т а н о в и в:

24 вересня 2019 до Фрунзенського районного суду м.Харкова надійшло клопотання слідчого, погоджене з прокурором, про накладення арешту на майно, тимчасово вилучене під час огляду місця події 23 вересня 2019 року за адресою: м.Харків, Салтівське шосе, 250-А, а саме: посвідчення ветерана праці на ім`я ОСОБА_3 серії НОМЕР_1 , яке було вилучене у ОСОБА_4 .
Слідчий суддя, вивчивши клопотання слідчого приходить до висновку про необхідність повернення даного клопотання прокурору для усунення недоліків з наступних підстав.
23.09.2019 року Немишлянським ВП ГУНП в Харківській області розпочато кримінальне провадження №0002330, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 358 КК України
У межах розслідування вказаного кримінального правопорушення слідчий звернувся до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на майно, вилучене 23.09.2019 року під час огляду місця події за адресою: м. Харків, м.Харків, Салтівське шосе, 250-А у ОСОБА_4 .
При цьому, не зазначено який процесуальний статус має вказана особа по справі.
Таким чином, оскільки у клопотанні відсутні відомості про те, хто є власником майна, на яке сторона обвинувачення просить накласти арешт, в зв`язку із чим, слідчий суддя приходить до висновку, що останній є третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт.
Відповідно до ч. 2 ст. 64-2 КПК України прокурор звертається до суду з клопотанням про арешт майна третьої особи.
Тобто, із клопотанням про накладення арешту на майно, яке належить третій особі, може звернутися до суду прокурор. Однак, як зазначено вище, із вказаним клопотанням про арешт майна звернувся слідчий за погодженням із прокурором.
Окрім того, відповідно до вимог ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном, тощо.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У клопотанні зазначено, що посвідчення ветерана праці на ім`я ОСОБА_3 серії НОМЕР_1 в подальшому може мати доказове значення у справі та буде визнане речовим доказом.
Однак, суду не зрозуміло що саме заважало слідчому визнати вказане посвідчення речовим доказом до звернення до суду з клопотанням про арешт майна.
Окрім цього, в клопотанні не визначено місце зберігання тимчасово вилученого майна, на яке слідчий планує накласти арешт.
Вказані підстави позбавляють слідчого суддю в повній мірі дослідити докази, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання та прийняти рішення по справі.
Крім того, відповідно до вимог ч.1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею за участю власника майна.
Однак, слідчим не зазначено в клопотанні власника вилученого майна та його контактних даних (номеру телефону, адреси електронної пошти), з урахуванням визначеного ст. 172 КПК України стислого строку розгляду клопотання, що виключає надіслання повідомлення поштою, фактично позбавляє слідчого суддю можливості дотримання вимог ст. 22, 24-28, 172 КПК України.
Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

З урахуванням викладеного, клопотання про арешт майна підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків у строк 72 години.
Слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити прокурору право звернення до слідчого судді із клопотанням про арешт майна, відповідно до вимог ст. 171 КПК України у встановленому порядку.

На підставі викладеного і керуючись ст. 170-172, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-

у х в а л и в:

Клопотання слідчого СВ Немишлянського ВП ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні №0002330 від 24 вересня 2019 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 358 КК України - повернути прокурору Немишлянського відділу Харківської місцевої прокуратури № 3 ОСОБА_5 для усунення недоліків, що зазначені у цій ухвалі протягом сімдесят двох годин з моменту отримання копії даної ухвали.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя