Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 11-сс/4809/391/19 Головуючий у суді І-ї інстанції ОСОБА_1
Категорія 121 (101) Доповідач в колегії апеляційного суду ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.10.2019 року м. Кропивницький

Колегія суддів судової палати у кримінальних справах Кропивницького апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

при секретарі ОСОБА_5 ,

за участі прокурора ОСОБА_6 ,

захисника-адвоката ОСОБА_7 ,

підозрюваного ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницькому апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_8 - адвоката ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 20 вересня 2019 року, в кримінальному провадженні, внесеного 16 вересня 2019 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0007144, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України, якою стосовно:

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кіровограда, громадянина України, з середньою освітою, не працюючого, одруженого, маючого на утриманні малолітню доньку 2009 року народження, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, -

ВСТАНОВИЛА:

З представлених матеріалів кримінального провадження вбачається, що за клопотанням слідчого СВ Кропивницького відділу поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_9 від 19 вересня 2019 року, погодженого із прокурором Кіровоградської місцевої прокуратури ОСОБА_10 , ухвалою слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 20 вересня 2019 року, підозрюваному ОСОБА_8 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, а саме з 12.00 год. 20 вересня 2019 року до 12.00 год. 18 листопада 2019 року без визначення розміру застави.

Рішення слідчого судді мотивовано наявністю обґрунтованої підозри ОСОБА_8 у вчиненні умисного, тяжкого, кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України, ризиків, того що, ОСОБА_8 , перебуваючи на свободі під тяжкістю покарання, яке йому загрожує у разі доведеності його винуватості буде переховуватись від слідства та суду, впливати на свідків та потерпілого, а також неможливістю застосування підозрюваному ОСОБА_8 , інших менш суворих запобіжних заходів, які б забезпечували виконання ним процесуальних обов`язків та були достатніми для запобігання вказаним ризикам.

В апеляційній скарзі захисник підозрюваного ОСОБА_8 - адвокат ОСОБА_7 просить скасувати ухвалу слідчого судді та постановити нову ухвалу про часткове задоволення клопотання слідчого та обрання її підзахисному іншого менш суворого запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою.

З посилання на практику ЄСПЛ, адвокат стверджує про необґрунтованість оголошеної ОСОБА_8 підозри в умисному спричиненні потерпілому ОСОБА_11 тяжких тілесних ушкоджень, відсутність ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України та законних підстав для утримання ОСОБА_8 під вартою, який раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, одружений, має постійне місце проживання, позитивні характеристики, утримує малолітню дитину, страждає від тяжкого захворювання та потребує постійного лікування, не має наміру переховуватись від органів досудового слідства та суду, готовий відшкодувати завдану шкоду.

Заслухавши доповідача, пояснення підозрюваного ОСОБА_8 та його захисника - адвоката ОСОБА_7 , яка уточнила апеляційні вимоги і просила суд застосувати ОСОБА_8 запобіжний захід у виді домашнього арешту у нічний час, думку прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги, дослідивши матеріали кримінального провадження та зваживши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про те, що апеляційна скарга адвоката ОСОБА_7 в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 підлягає задоволенню за таких підстав.

З представлених матеріалів кримінального провадження вбачається, що 16 вересня 2019 року до ЄРДР стосовно ОСОБА_8 внесені відомості за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України та розпочато досудове розслідування.

ОСОБА_8 підозрюється в умисному нанесенні ОСОБА_11 тяжкого тілесного ушкодження, в результаті якого останній помер від ЗЧМТ.

Як пояснив ОСОБА_8 , під час перегляду справи, він не оспорює те, що наніс один, незначний по силі удар, рукою в обличчя ОСОБА_11 , який перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, безпричинно, почав йому погрожувати фізичною розправою, а він у свою чергу захищаючись наніс удар, в результаті якого ОСОБА_11 упав та вдарився головою о підлогу.

Він одразу ж намагався йому допомогти, на місце пригоди була викликана карета швидкої медичної допомоги, однак співмешканка ОСОБА_11 відмовилась від медичної допомоги і вони разом пішли до дому.

Крім того, ОСОБА_8 зазначив, що після того як він дізнався про смерть ОСОБА_11 , то 19 вересня 2019 року сам прийшов до поліції, до цього ніде не переховувався, постійно працював шахтарем на Інгульській шахті, має професійне захворювання, оформлює інвалідність, в даний час працює по найму, утримує сім`ю.

За весь час перебування під вартою, його слідчий жодного разу не викликав, ніякі слідчі дії з ним не проводяться.

Як пояснив прокурор ОСОБА_6 , підозрюваний ОСОБА_8 , перебуваючи на волі може переховуватись від органів досудового слідства та суду, незаконно впливати на свідків та потерпілу.

При цьому ніяких об`єктивних даних, які підтверджували наявність вказаних ризиків прокурором не представлено і таких даних матеріали кримінального провадження не містять.

Відповідно до ч.2 ст. 9 КПК України, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

В даному випадку, колегія суддів апеляційного суду відмічає, що досудове розслідування в цій справі проводиться неефективно, результати судово-медичної експертизи щодо механізму утворення та характеру тілесних ушкоджень, які нібито призвели до смерті потерпілого ОСОБА_11 відсутні, а тому стверджувати про обґрунтованість оголошеної ОСОБА_8 підозри, на даному етапі досудового розслідування, підстав не має.

Згідно п.п. 1, 2, 3, 4, 5 ч.1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.
Положеннями ст.183 КПК України регламентовано, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризиками, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Згідно ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один з ризиків, передбачених статтею 177 Кримінального процесуального кодексу України, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

За змістом ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті.

Згідно ст.9 Конституції України та ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини суди застосовують при розгляді справ Конвенцію (Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод) та практику Суду (Європейського суду з прав людини) як джерело права.

У відповідності до положень ст. 62 Конституції України, винуватість особи повинна бути доведена у встановленому законом порядку. Обвинувачення не може ґрунтуватись на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно вимог ст. 92 КПК України обов`язок доказування обставин, передбачених ст. 91 КПК України, які підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, покладається на слідчого, прокурора.

Як зазначено у рішенні Європейського Суду з прав людини у справі № 4291498 «Капо протии Бельгії» від 13.01.2005 року, тягар доказування винуватості лежить на стороні обвинувачення.
У п. 146 справи «Барбера, Мессегуэ и ДжабардопротиІспанії» від 06.12.1998 року, Європейський Суд з прав людини зазначив, що принцип презумпції невинуватості вимагає, серед іншого, щоб, виконуючи свої обов`язки, судді не розпочинали розгляд справи з упередженої думки, що підсудний вчинив злочин, який йому ставиться в вину; обов`язок доказування лежить на обвинуваченні, і будь-який сумнів має тлумачитися на користь підсудного.
В контексті застосування на практиці вимог ст. 62 Конституції України, ст.ст. 5, 6 Конвенції, рішень ЄСПЛ (Бойченко проти Молдови, Мамедова проти Росії, Малик проти України, Пелісьє та Сассі проти Франції) з урахуванням серйозності висунутої проти ОСОБА_8 підозри та його особи, який до кримінальної відповідальності притягується вперше, має постійне місце проживання, позитивну характеристику, страждає від тяжкої хвороби та потребує постійного лікування, на утриманні хвору дружину, яка є інвалідом ІІІ групи та малолітню дитину 2009 року народження, колегія суддів вважає, що для запобігання ризику переховування ОСОБА_8 від органів досудового розслідування та забезпечення виконання ним процесуальних обов`язків, йому достатньо буде застосувати такий вид запобіжного заходу як домашній арешт, з покладенням обов`язків, передбачених ч.5 ст. ст. 195 КПК України.

Керуючись ст.ст. 181, 194 - 196, 309, 370 - 372, 376, 407, 419, 422, 424 КПК України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_7 в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 - задовольнити.

Ухвалу слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 20 вересня 2019 року про застосування підозрюваному ОСОБА_8 запобіжного заходу у виді тримання під вартою - скасувати та постановити нову ухвалу.

Клопотання слідчого СВ Кропивницького відділу поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_9 від 19 вересня 2019 року про застосування підозрюваному ОСОБА_8 запобіжного заходу у виді тримання під вартою - задовольнити частково.

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту до 18 листопада 2019 року, тобто в межах строку досудового розслідування.

Строк дії ухвали закінчується 18 листопада 2019 року.

Зобов`язати підозрюваного ОСОБА_8 :
- не залишати з 22.00 до 08.00 год. постійне місце проживання, а саме житловий будинок розташований за адресою: АДРЕСА_2 .

- прибувати до слідчого, прокурора або суду за першою вимогою;

- здати слідчому на зберігання паспорт громадянина України та у разі наявності паспорт для виїзду з України;

- утриматись від спілкування зі свідками та потерпілим в даному кримінальному провадженні;

Надати можливість працівникам Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області, з метою контролю за поведінкою підозрюваного ОСОБА_8 , безперешкодно перевіряти його за місцем проживання, вимагати усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків.

Звільнити ОСОБА_8 з-під варти негайно в залі суду.

Ухвала Кропивницького апеляційного суду є остаточною та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

СУДДІ:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4