Справа № 404/8258/19
Номер провадження 1-кс/404/5030/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 листопада 2019 року Слідчий суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда ОСОБА_1 , з участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши в місті Кропивницькому в залі судових засідань, клопотання слідчого СВ Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під цілодобовим домашнім арештом, стосовно:

ОСОБА_6 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Кіровограді, українця, громадянина України, військовослужбовця, старшого інструктора військової частини № НОМЕР_1 , учасника АТО, утримує онкохвору мати пенсійного віку, не одруженого, з середньою спеціальною освітою, проживаючого по АДРЕСА_1 , до кримінальної відповідальності притягується вперше,

підозрюваного по кримінальному провадженню № 0008727 з попередньою кваліфікацією за ч.2 ст.121 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області, за погодженням з прокурором Кіровоградської місцевої прокуратури, звернувся до слідчого судді Кіровського районного суду міста Кіровограда з клопотанням, про застосування підозрюваному ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді тримання під цілодобовим домашнім арештом.

В обґрунтування зазначив, що ОСОБА_6 16.11.2019 року в період часу з 17-00 год. по 23-59 год., перебуваючи на території меморіального комплексу «Фортечні вали», що по вул. Ушакова в м. Кропивницькому, спричинив тілесні ушкодження ОСОБА_7 , в область голови, тулубу та кінцівок, від яких останній помер на місці події. Відповідно до лікарського свідоцтва про смерть № 1174 від 18.11.2019 року, смерть ОСОБА_7 настала внаслідок закритої тупої травми грудної клітини з множинними переламами ребер.

Слідчий з прокурором заявлені ними вимоги підтримали. Клопочуть застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту.

Підозрюваний разом із захисником заперечили, оскільки ОСОБА_6 працює та утримує і опікується хворою матірю пенсійного віку.

Відповідно ч.2 ст.177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

За правилами ч.1 ст.194 КПК України визначено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Додатки до клопотання, протоколи: огляду місця події, огляду трупа, допиту потерпілої, свідків, огляду предметів, лікарське свідоцтво про смерть №1147 від 18.11.2019 року, вказують, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні закінченого, умисного, тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України, тому серйозність висунутої проти нього підозри, свідчить про його істотну суспільну небезпеку, як особи та тяжкості покарання, що загрожує у разі доведеності його винуватості у вчиненні даного кримінального правопорушення.

Зазначені ризики дають достатні підстави вважати, що у разі застосування останньому менш впливового виду запобіжного заходу (особисте зобов`язання, порука, застава), вказане не забезпечить на початковому етапі досудового розслідування та у подальшому, належного виконання останнім його процесуальних обов`язків, оскільки він після вчинення дій, в яких підозрюється, умисно залишив можливе місце пригоди, не викликав лікарів швидкої медичної допомоги. Неможливість врегульовувати конфлікти є ризиком вчинення нового злочину. Об`єктом посягання є найвищі соціальні цінності: недоторканість життя та здоров`я людини, від якого настали тяжкі наслідки - смерть потерпілого. Таким чином, у даному конкретному випадку існує реальний суспільний інтерес, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи підозрюваного.

Згідно ч. 1-2, 6 ст.181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Строк дії ухвали про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців.

Разом з цим, ОСОБА_6 має постійне місце проживання, достатній рівень репутації, раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, на обліках у лікарів: нарколога/психіатра не перебуває.

ОСОБА_6 , як правомірний користувач, не заперечує щодо безперешкодного доступу працівниками поліції до житла, що перебуває у його володінні. Зобов`язується сприяти з`ясуванню обставин злочину, гарантує беззастережне виконання покладених на нього процесуальні обов`язків та допомагати слідству. Також приймаються до уваги твердження підозрюваного, що у подальшому він зобов`язується не перешкоджати проведенню досудового розслідування. Матеріали клопотання не містять належних і допустимих доказів, про неявки до слідчого і в суд. Сторона обвинувачення не має у розпорядженні доказів вручення повідомлень підозрюваному для його участі у проведенні процесуальних дій, на які останній не явився. Перераховані факти переконують про відсутність у підозрюваного наміру ухилитись від органів досудового розслідування, та бажання незаконного впливу на його результати. Ризик можливого продовження або вчинення підозрюваним нових злочинів буде повністю виключений, оскільки саме на правоохоронні органи покладається обов`язок забезпечити постійне та неухильне дотримання підозрюваним процесуальних обов`язків, пов`язаних з виконанням умов застосованого щодо нього запобіжного заходу у виді домашнього арешту в певний період доби.

Додержуючись вимог частини 1 та 2 ст. 22 та ст. 26 КПК України, клопотання вирішено в межах заявлених вимог, доводів і долучених до клопотання доказів. Із врахуванням можливих наслідків процесуального вирішення цього кримінального провадження, ступеню суспільної небезпеки та особи підозрюваного, обґрунтовано вважаю, що на час досудового розслідування йому можна застосувати запобіжний захід у виді домашнього арешту у певний період доби.

Запобіжний захід у виді домашнього арешту у певний період доби співмірний з особою підозрюваного та обставинами пред`явленої йому підозри, у тому числі забезпечить право підозрюваного на працю, власне утримання та опіку над онкохворою матірю пенсійного віку. Підозрюваний підтвердив, що працює, тому домашній арешт у певний період доби забезпечить належне йому право на працю та повністю буде запобігати ризикам, зазначеним в п. п. 1,3,4 ч.1 ст.177 КПК України, забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків. За таких умов, вважаю, за доцільне застосувати підозрюваному домашнім арешт в період доби та в частині клопотання про застосування цілодобового домашнього арешту, необхідно відмовити.

Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Слідчий з прокурором обмежились усними сумнівами, що у майбутньому Скорий буде приховувати знаряддя злочину, незаконно впливати на невстановлених свідків, умисно переховуватись. Недоведеність висловлених припущень виключає застосування цілодобового домашнього арешту. Слідчий суддя не вправі виходити за межі заявлених вимог, тому не вирішує питання про тримання особи під вартою (ст. 26 КПК України, засада диспозитивності).

Дія застосованого запобіжного заходу в виді домашнього арешту в певний період доби, не може перевищувати наявного строку досудового розслідування (два місяці з моменту пред`явлення повідомлення про підозру), з покладенням на нього обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України. Керуючись ст.ст.184,193,196 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання слідчого СВ Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_4 , про застосування підозрюваному ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді тримання його під цілодобовим домашнім арештом.

Застосувати підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під домашнім арештом у певний період доби.

Початок дії застосованого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу рахувати з дня постановлення цієї ухвали.

Застосований запобіжний захід припиняє свою дію 23 січня 2020 року.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 такі обов`язки:

- прибувати до кабінету слідчого, прокурора, судді, у залежності від стадії кримінального провадження, за їхньою першою вимогою;

- не відлучатися за межі населеного пункту в якому зареєстрований чи перебуває без дозволу слідчого, прокурора або слідчого судді, суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи слідчого суддю, суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання;

- заборонити залишати квартиру АДРЕСА_2 в період часу з 20-00 години до 07-00 години;

- надавати можливість працівникам національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного з`являтися по місцю його проживання в квартиру АДРЕСА_2 та вимагати від нього усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, утриматись від спілкування зі свідками в даному кримінальному проваджені, за винятком участі в процесуальних діях в суді;

- при слідуванні за викликом до органів внутрішніх справ або суду і поверненні під домашній арешт не відвідувати магазини, кіоски, кафе, бари, ресторани, клуби та інші громадські заклади,

- носити електронний засіб контролю.

Роз`яснити підозрюваному правила користування пристроєм, техніку безпеки поводження з ним та наслідки його зняття або неправомірного втручання в його роботу з метою ухилення від контролю. Відмова від носіння засобу електронного контролю, умисне зняття, пошкодження або інше втручання в його роботу з метою ухилення від контролю, а рівно намагання вчинити зазначені дії є невиконанням обов`язків, покладених судом на підозрюваного.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_6 , що в разі невиконання покладених на нього вище наведених обов`язків до нього може бути застосований більш суворий запобіжний захід.

Контроль за виконанням ухвали покласти на начальника відділення Національної поліції за місцем проживання ОСОБА_6 . Копію ухвали вручити підозрюваному, слідчому для виконання та постановлення на облік ОСОБА_6 і здійснення за ним контролю. Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення (ст. 205 КПК України).

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п"яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1