О К Р Е М А Д У М К А
суддів Великої Палати Верховного Суду ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7
у справі № 202/4467/14-к, провадження № 13-33зк19, зазаявою захисника ОСОБА_8 в інтересах засудженого ОСОБА_9 про роз`яснення ухвали Великої Палати Верховного Суду (далі Велика Палата) від 18 червня 2019 року.
12 червня 2019 року захисник ОСОБА_8 звернувся до Великої Палати із клопотанням про прийняття до розгляду Великою Палатою касаційної скарги захисників ОСОБА_10 та ОСОБА_8 в інтересах засудженого ОСОБА_9 на вирок Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 27 жовтня 2016 року, ухвалу цього ж суду від 29 березня 2018 року та ухвалу Дніпровського апеляційного суду від 01 лютого 2019 року.
Ухвалою Великої Палати від 18 червня 2019 року в порядку статей 434-1, 434-2 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК) відмовлено у відкритті провадження за вказаним клопотанням.
15 липня 2019 року на адресу Великої Палати надійшла заява захисника ОСОБА_8 , в якій він просить роз`яснити йому згадану ухвалу Великої Палати.
08 серпня 2019 року ухвалою Великої Палати заяву захисника ОСОБА_8 в інтересах засудженого ОСОБА_9 разом з усіма доданими до неї матеріалами повернуто особі, яка її подала.
Своє рішення про повернення заяви про роз`яснення судового рішення заявнику Велика Палата мотивувала тим, що ухвала Великої Палати від 18 червня 2019 року про відмову у відкритті касаційного провадження не потребує залучення до її виконання будь-яких суб`єктів, оскільки її виконання фактично співпадає з моментом прийняття рішення самим судом. Реалізація і виконання рішення здійснюються судом. Відповідно і в цьому випадку ухвала Великої Палати від 18 червня 2019 року вже виконана і не потребує залучення для її виконання заявника чи його захисника. За таких обставин відкриття провадження для вирішення питання про задоволення або відмову у задоволенні заяви ОСОБА_8 матиме суто формальний характер і не несе жодних юридичних наслідків для виконання ухвали від 18 червня 2019 року, а відтак заяву слід повернути особі, яка її подала.
Вважаємо за необхідне висловити окрему думку щодо постановленого судового рішення, виходячи з наступного.
Відтак, Велика Палата зробила висновок, що роз`яснення судового рішення має значення не саме по собі, а в контексті його правильного виконання з урахуванням змісту рішення і волі суду, який його ухвалив. Суть роз`яснення судового рішення полягає не в роз`ясненні мотивів, які покладені в основу рішення, а в роз`ясненні рішення з метою наступного його виконання.
Однак, правова позиція, на яку посилається Велика Палата, не є релевантною у випадку, що був предметом розгляду, адже заявник просив роз`яснити судове рішення, постановлене Великою Палатою щодо прийняття до розгляду касаційної скарги захисників в інтересах засудженого в межах кримінального провадження. Тож, Велика Палата мала б керуватись безпосередньо правовими нормами, що врегульовують відповідні правовідносини і є за своєю правовою природою та сферою нормативного врегулювання кримінально-процесуальними.
Положенням ч. 4 ст. 441 КПК визначено, що судові рішення суду касаційної інстанціїроз`яснюються учасникам судового провадження в порядку, передбаченому статтею 380 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1 ст. 380 КПК України, якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження чи органу виконання судового рішення, приватного виконавця ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст.
Частина 2 ст. 380 КПК чітко визначає, що суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення протягом десяти днів з повідомленням особи, яка звернулася із заявою про роз`яснення судового рішення, та учасників судового провадження. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розгляду заяви про роз`яснення рішення.
Варто зазначити, що відповідно до ст. 441 КПК до рішень суду касаційної інстанції належать постанови, які суд касаційної інстанції ухвалює за наслідками розгляду касаційної скарги по суті, та ухвали, які ухвалюються судом касаційної інстанції при вирішенні процедурних питань, пов`язаних з рухом кримінального провадження, клопотань та заяв учасників справи.
Отже, ухвала Великої Палати про відмову у відкритті провадження за клопотанням захисника в інтересах засудженного про прийняття до розгляду Великою Палатою касаційної скарги є судовим рішенням, щодо якого може бути подана заява про роз`яснення, яка підлягає розгляду Великою Палатою в порядку, передбаченному ст. 380 КПК.
Також необхідно враховувати, що право особи на доступ до правосуддя гарантовано статтею 55 Основного Закону, положення якого є нормами прямої дії.
Відповідно до ст. 124 Конституції України правосуддя здійснюється виключно судами, юрисдикція яких поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі, судам підвідомчі всі спори про захист прав і свобод громадян. Суд не вправі відмовити особі в прийнятті позовної заяви чи скарги лише з тієї підстави, що її вимоги можуть бути розглянуті в передбаченому законом досудовому порядку.
Згідно з ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Крім того, ЄСПЛ в своїх рішеннях зазначає, що право на справедливий судовий розгляд (стаття 6 Конвенції), одним з аспектів якого є право доступу до суду (див. Golder v. the United Kingdom, рішення від 21 лютого 1975 року, параграф 36; Перетяка та Шереметьєв проти України, рішення від 20 червня 2011 року, параграф 33), не є абсолютним; воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги. Тим не менше, право доступу до суду не може бути обмежено таким чином або у такій мірі, що буде порушена сама його сутність. Ці обмеження повинні мати законну мету та бути пропорційними між використаними засобами та досягнутими цілями (див. the Guerin v. France, рішення від 29 липня 1998 року, параграф 37).
Роз`яснення рішення це викладення рішення у більш ясній і зрозумілій формі. Гарантією доступу до правосуддя, в тому числі, є і реальна можливість зрозуміти судове рішення і за необхідності отримати його роз`яснення від суду, який постановив таке судове рішення.
Кримінальний процесуальний закон не містить жодних критеріїв, за якими право на звернення до суду щодо роз`яснення судового рішення може бути обмежено. Навпаки, положення ст.ст. 380, 441 КПК чітко визначають право особи на звернення до суду із заявою про роз`яснення будь-якого судового рішення, постановленого цим судом, і врегульовують порядок розгляду такої заяви шляхом проведення судового засідання із повідомленням учасників судового провадження.
Відтак, заява про роз`яснення ухвали Великої Палати від 18 червня 2019 року, подана захисником ОСОБА_8 в інтересах засудженого ОСОБА_9 , враховуючи право особи на доступ до правосуддя, право на ясність та зрозумілість судових рішень, керуючись нормами кримінального процесуального закону (ст.ст. 380, 441 КПК), мала б, на нашу думку, бути розглянута та постановлена ухвала про роз`яснення або про відмову у роз`ясненні судового рішення.
Судді Великої Палати Верховного Суду
ОСОБА_1 ОСОБА_3
ОСОБА_2 ОСОБА_5
ОСОБА_4 ОСОБА_6
ОСОБА_7