Справа № 359/3418/19
Провадження № 1-кп/359/352/2019
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 грудня 2019 м. Бориспіль

Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі:
головуючого судді ОСОБА_1

при секретарі судового засідання ОСОБА_2

за участю:

прокурора ОСОБА_3
потерпілого ОСОБА_4
представника потерпілого ОСОБА_5
обвинуваченого ОСОБА_6
захисника ОСОБА_7 ,

під час судового засідання кримінального провадження №0000641 від 05.11.2018, з повною відео та аудіо фіксацією за обвинуваченням:
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт Кулинічі Харківської області, українця, громадянина України, одруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,
у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України,

встановив:

Під час судового розгляду, захисник ОСОБА_7 подав письмову заяву про неможливість проведення судового засідання, так як в минулому судовому засіданні судом була визначена дата судового розгляду без з`ясування думки учасників процесу. Таким чином захисник ОСОБА_8 не змогла прибути у судове засідання призначене на 11.12.2016 о 16.00 у зв`язку і зайнятістю в іншому судовому засіданні. Вказана обставина є поважною причиною неявкі захисника у судове засідання і підставою для відкладення судового засідання. З даною позицією погоджується і ЄСПЛ, який у рішення по справі «Вартая проти Грузії» (заява № 10978/06), зазначає, що відмова суду перенести засідання за клопотанням адвоката, що брала участь в іншому процесі, та розгляд справи без захисника є порушенням ст. 6 (право н справедливий суд) Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.
У ч.1 ст.20 КПК України передбачено, що обвинувачений має право на захист, який полягає, зокрема, у можливості користуватися правовою допомогою захисника.
Згідно ст. 59 Конституції України кожен є вільним у виборі захисника своїх прав.
Право підозрюваного, обвинуваченого на захист є невід`ємною складовою закріпленою у ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, права на справедливий суд. Кожен обвинувачений має право використовувати ефективну юридичну допомогу захисника.
У постанові Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 07 червня 2018 року (справа № 714/266/16-к) суд зазначає, що проведення судового засідання без участі одного із захисників обвинуваченого, на участі якого останній наполягав, призвело до порушення гарантованого державою та встановленого статтями 59, 63 Конституції України, ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та статтями 48, 49, 52. 54 КПК України права обвинуваченого мати захисника, вибраного на власний розсуд.
Окрім цього, за змістом ч. 1 ст. 412 КПК України обмеження права обвинуваченого у вільному виборі захисника є істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону та підставою для скасування судового рішення.
Обвинувачений ОСОБА_6 підтримав позицію свого захисника у зв`язку з відсутністю захисника ОСОБА_8 .
Прокурор не заперечував проти відкладення розгляду справи, з метою не порушення права на захист обвинуваченого ОСОБА_6 , проте просив розглянути його клопотання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому.
Потерпілий ОСОБА_4 та його представник ОСОБА_5 погодилися з позицією прокурора.
Суд, вислухавши думку учасників кримінального провадження, вважає, що проведення судового засідання за відсутності захисника не можливо, з метою не порушення права обвинуваченого ОСОБА_6 на захист.

На підставі зазначеного суд вважає за необхідне відкласти судове засідання на іншу дату та час.

За даних обставин відсутні підстави для розгляду клопотання прокурора про продовження строків тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_6 в даному судовому засіданні.

У відповідності до вимог ч. 3 ст. 331 КПК України до спливу строку тримання під вартою суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу. Не допитані потерпілі та свідок, тому закінчити судовий розгляд на даний час не вдається можливим.

Доцільність продовження тримання обвинуваченого під вартою визначається судом з урахуванням обставин, викладених в ст. ст. 177, 178 цього Кодексу.

Враховуючи ту обставину, що строк дії запобіжного заходу обвинуваченого спливає, вирішення питання щодо продовження строку дії запобіжного заходу на строк до 60 днів не можливий без участі захисника.

Суд вважає за необхідне продовжити дію запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_6 до наступного судового засідання, під час якого, за участі всіх сторін кримінального провадження, вирішити питання щодо запобіжного заходу обвинуваченому.

Керуючись ст.ст. 331, ч.2 ст.376 КПК України, суд,
ухвалив:

Продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до 24 год. 17.01.2020 включно наступного судового засідання, утримуючи його у Державній установі «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України.

Ухвала суду може бути оскаржена протягом семи днів до Київського апеляційного суду.
Повний текст ухвали буде проголошено о 08:35 год. 16.12.2019.

Головуючий суддя ОСОБА_1