Справа № 757/870/18-к
Провадження1-кп/910/40/19
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 жовтня 2019 року м.Київ

Вищий антикорупційний суд у складі колегії суддів - головуючого судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 (надалі суд),

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

представника потерпілого ОСОБА_7 ,

обвинуваченого ОСОБА_8 ,

провівши у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань Вищого антикорупційного суду підготовче судове засідання за обвинувальним актом у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_8 (народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у місті Дніпро, громадянин України, проживає за адресою: АДРЕСА_1 ) у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 364, ч. 4 ст. 368 КК України,

ВСТАНОВИВ:

18 вересня 2019 року до Вищого антикорупційного суду із Солом`янського районного суду міста Києва надійшов обвинувальний акт з матеріалами судового провадження у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР 30 жовтня 2017 року за № 0000733 за обвинуваченням ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 364, ч. 4 ст. 368 КК України.

Ухвалою від 19 вересня 2019 року вказане кримінальне провадження призначене в підготовче судове засідання.

До початку підготовчого судового засідання до Вищого антикорупційного суду надійшло клопотання прокурора першого відділу управління процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Генеральної прокуратури України ОСОБА_5 про продовження строку тримання обвинуваченого ОСОБА_8 під вартою.

Своє клопотання прокурор обґрунтовує наявністю ризиків, передбачених п. 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України, обґрунтованої підозри у вчиненні кримінальних правопорушень, з урахуванням особи обвинуваченого, який не має міцних соціальних зв`язків.

На думку прокурора, існують підстави вважати, що обвинувачений ОСОБА_8 може переховуватися від суду; спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних, експертів чи спеціалістів у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, в якому обвинувачується.

Враховуючи викладене, а також те, що менш суворі запобіжні заходи не достатні для запобігання вищевказаним ризикам, прокурор просить продовжити обвинуваченому ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , строк тримання під вартою на 60 днів та визначити заставу у розмірі 1 000 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто 1 921 000 гривень.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_5 подане клопотання підтримав та просив застосувати до обвинуваченого ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки не зникли ризики непроцесуальної поведінки останнього.

Представник потерпілого ОСОБА_7 клопотання прокурора підтримав.

Захисник надав письмові заперечення на клопотання прокурора, в яких посилався на відсутність доведених ризиків, тривалість перебування обвинуваченого під вартою, його стан здоров`я, наявність зареєстрованого місця проживання та міцні соціальні зв`язки, а також відсутність намірів з боку обвинуваченого перешкоджати судовому розгляду справи.

Обвинувачений ОСОБА_8 заперечував проти задоволення клопотання прокурора, зазначив, що наведені стороною обвинувачення ризики - відсутні, оскільки наміру переховуватись від суду останній не має.
Суд, заслухавши доводи сторін кримінального провадження, дослідивши доводи клопотання прокурора та долучені до нього матеріали і заперечення захисника дійшов висновку про часткове задоволення клопотання прокурора з огляду на наступне.
ОСОБА_8 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 364, ч. 4 ст. 368 КК України.

Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою обвинуваченому продовжений ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 04 вересня 2019 року терміном до 60 днів, який спливає 15 жовтня 2019 року, а також зменшена застава як альтернативний запобіжний захід до 1000 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1 921 000,00 гривень.

На думку суду, на новій процесуальній стадії стадії судового провадження, питання щодо наявності підстав застосування запобіжних заходів, зокрема тримання під вартою, повинно бути ретельно перевірено судом у порядку, встановленому законом.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 176 КПК України запобіжні заходи під час судового провадження застосовуються судом за клопотанням прокурора.
Відповідно до вимог ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.
Отже, суд вважає за необхідне розглянути клопотання прокурора в частині можливості обрання запобіжного заходу обвинуваченому, а не його продовження.
Судом встановлено, що клопотання прокурора відповідає вимогам ст. 184 КПК України, докази та обставини, на які посилається прокурор у клопотанні, дають достатні підстави вважати, що існують ризики незаконного впливу обвинуваченого ОСОБА_8 на свідків у цьому кримінальному провадженні, оскільки станом на теперішній час вони судом не допитані. При цьому, суд звертає увагу на те, що ОСОБА_8 обвинувачується у вчиненні злочину у співучасті (за попередньою змовою групою осіб).

Разом з тим, суд приходить до висновку, що наведені у клопотанні прокурора ризики, які передбачені п.п. 1, 2, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме стосовно можливості обвинуваченого переховуватися від суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином або вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується, не підтверджуються доданими до клопотання матеріалами дослідженими у підготовчому судовому засіданні.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 178 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.
Кримінальне провадження знаходиться на стадії підготовчого судового засідання, обвинуваченому вже вручений обвинувальний акт, а тому, на думку суду, та з огляду на стадію кримінального провадження не можуть підлягати окремому вирішенню питання щодо оцінки доказів, з огляду на їх належність, допустимість та достатність для визнання обвинуваченого винуватим або невинуватим у вчиненні кримінальних правопорушень, але підлягають оцінці характер, тяжкість та наслідки кримінального правопорушення, а також доведені прокурором ризики, передбачені п.п. 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, зазначеним у п.п. 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити всі обставини, перелічені у ст. 177 КПК України.

За таких обставин враховуючи, вік та стан здоров`я обвинуваченого, те, що він обвинувачується у вчиненні тяжкого та особливо тяжкого злочинів, відсутність у обвинуваченого міцних соціальних зв`язків, суд вважає, що вказані дані в сукупності свідчать про неможливість запобігання ризику шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, а тому обвинуваченому можливо обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк якого відповідно до вимог ч. 1 ст. 197 КПК України не може перевищувати шістдесяти днів.

Відповідно до вимог ч.3 ст. 183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених ч.4 ст. 183 КПК України. В ухвалі суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.
Разом з тим, враховуючи майновий стан обвинуваченого, суд приходить до висновку про необхідність визначення розміру застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, у розмірі 700 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 1 344 700,00 грн. та покласти на обвинуваченого у разу внесення ним застави наступні обов`язки: прибувати до суду за кожним викликом, не відлучатися із населеного пункту, в якому він перебуває, без дозволу суду, повідомляти суд про зміну свого місця проживання.

Суд не вважає за можливе застосувати до обвинуваченого запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту у зв`язку з недоведеністю стороною захисту можливості застосування такого запобіжного заходу, недоведеністю наявності міцних соціальних зв`язків у обвинуваченого, його стану здоров`я та не підтвердження адреси (місця проживання), за якою може бути виконаний домашній арешт.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 314-316 КПК України суд,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора першого відділу управління процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Генеральної прокуратури України ОСОБА_5 про продовження строку тримання обвинуваченого ОСОБА_8 під вартою задовольнити частково.

Обрати обвинуваченому ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_3 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Строк дії ухвали про тримання обвинуваченого ОСОБА_8 під вартою визначити по 07 грудня 2019 року включно.

Визначити ОСОБА_8 заставу у сумі 700 (семисот) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1 344 700 (один мільйон триста сорок чотири тисячі сімсот) грн.

Застава може бути внесена обвинуваченим, іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на розрахунковий рахунок Вищого антикорупційного суду (, номер рахунка за стандартом IBAN - НОМЕР_1 ).

У разі внесення застави у визначеному судом розмірі вважається, що до обвинуваченого обрано запобіжний захід у виді застави.

У випадку внесення застави покласти на обвинуваченого наступні обов`язки:

- прибувати до суду за першою вимогою;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому перебуває, без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання.

У разі внесення застави, встановити 2-х місячний термін дії покладених судом обов`язків, починаючи з дня внесення застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо, обвинувачений, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин, чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом семи днів з дня її оголошення.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді - ОСОБА_2

ОСОБА_3