УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
16 жовтня 2019 року

м. Київ
справа № 705/3182/18

провадження № 51-5104впс19
Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати
Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
з участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,
розглянувши в судовому засіданні подання голови Черкаського апеляційного суду про направлення матеріалів кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчинені злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 Кримінального кодексу України (далі КК), з одного суду апеляційної інстанції до іншого,
встановив:
До Верховного Суду в порядку ст. 34 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК), надійшло подання голови Черкаського апеляційного суду про направлення кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчинені злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК, за апеляційною скаргою захисника обвинуваченого ОСОБА_5 ОСОБА_6 на вирок Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 27 лютого 2019 року, з Черкаського апеляційного суду до іншого суду апеляційної інстанції.

Подання мотивовано тим, що у Черкаському апеляційному суді неможливо провести повторний автоматизований розподіл вказаних матеріалів провадження через відсутність необхідної кількості суддів судової палати з розгляду кримінальних справ, оскільки двоє з чотирьох суддів кримінальної палати Черкаського апеляційного суду, у цьому кримінальному проваджені були відведені ухвалою Черкаського апеляційного суду від 01 жовтня 2019 року, а один суддя перебуває у відпустці більше 14 днів. У зв`язку із цим голова апеляційного суду просить Верховний Суд вирішити питання про направлення матеріалів кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 до іншого суду апеляційної інстанції.

Учасникам судового провадження було повідомлено про час та місце розгляду подання, проте в судове засідання вони не з`явилися, що не перешкоджає його розгляду. Клопотань про відкладення розгляду подання не надійшло.
Заслухавши доповідь судді, перевіривши наведені доводи, дослідивши матеріали кримінального провадження, Верховний Суд дійшов висновку, що подання підлягає задоволенню на таких підставах.
Згідно з вимогами ч. 3 ст. 34 КПК питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК кримінальне провадження може бути передано на розгляд до іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду.

Частиною 1 ст. 76 КПК визначено, що суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участь у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанції.

Так, згідно з даних, що містяться в провадженні та наведені в поданні, в судовій палаті у кримінальних справах Черкаського апеляційного суду працює чотири судді, а саме судді ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 .
З матеріалів провадження убачається, що до Черкаського апеляційного суду надійшли матеріали кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчинені злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК, за апеляційною скаргою захисника обвинуваченого ОСОБА_5 ОСОБА_6 на вирок Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 27 лютого 2019 року.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07 вересня 2019 року для розгляду апеляційної скарги захисника ОСОБА_6 визначено головуючого суддю ОСОБА_10 , членів колегії ОСОБА_7 та ОСОБА_8 .
Надалі, у зв`язку з перебуванням судді ОСОБА_7 у відпустці (розпорядження від 30 вересня 2019 року № 302) проведено повторний автоматизований розподіл судової справи між суддями і замість вилученого судді ОСОБА_7 визначено суддю ОСОБА_9 (протокол повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 30 вересня 2019 року).
Суддями ОСОБА_8 та ОСОБА_9 було заявлено самовідводи з мотивів, того, що вони у даному кримінальному проваджені приймали участь на досудовому розслідування під час апеляційного перегляду ухвали слідчого судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 08 червня 2018 року, якою відмовлено у задоволені клопотання прокурора про застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та застосовано до останнього запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.
Ухвалою Черкаського апеляційного суду від 01 жовтня 2019 року заявлені суддями ОСОБА_8 і ОСОБА_9 самовідводи були задоволені, а матеріали кримінального провадження щодо ОСОБА_5 передані на повторний автоматизований розподіл для визначення нових суддів членів колегії.

Відповідно до протоколу щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02 жовтня 2019 року призначення не відбулося, оскільки не вистачає потрібної кількості суддів для розподілу справи.
Згідно звіту про неможливість розподілу справи між суддями, з чотирьох суддів судової палати у кримінальних справах, суддя ОСОБА_10 вже визначений для розгляду даного кримінального провадження, судді ОСОБА_8 і ОСОБА_9 вже слухали цю справу, що виключає їх повторну участь, суддя ОСОБА_7 знятий з авторозподілу у зв`язку з відпусткою більше 14 днів.
Таким чином з чотирьох суддів, які працюють у судовій палаті з розгляду кримінальних справ Черкаського апеляційного суду, двоє суддів не можуть брати участь у розгляді даного кримінального провадження.
Вказане унеможливлює виконання вимог ч. 4 ст. 31 КПК, відповідно до якої кримінальне провадження в апеляційному порядку здійснюється колегіально судом у складі не менше трьох суддів.

Крім того, як зазначено у поданні, згідно з підпункту 1.3 пункту 1 розділу ІІІ Засад використання АСДС Черкаського апеляційного суду, затверджених рішенням зборів суддів Черкаського апеляційного суду від 30 липня 2019 року із змінами та доповненнями, внесеними рішенням зборів суддів Черкаського апеляційного суду від 05 серпня 2019 року, кримінальні провадження (справи), в яких неможливо сформувати склад колегії суддів з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ, на підставі звіту про неможливість автоматизованого розподілу судової справи між суддями, роздрукованого уповноваженою особою апарату суду, відповідальною за здійснення автоматизованого розподілу судових справ, підлягають направленню за поданням суду до Верховного Суду для вирішення питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого.
Враховуючи викладене, Верховний Суд дійшов висновку, що подання голови Черкаського апеляційного суду підлягає задоволенню, а кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчинені злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК, за апеляційною скаргою захисника обвинуваченого ОСОБА_5 ОСОБА_6 на вирок Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 27 лютого 2019 року направленню на розгляд до Кропивницького апеляційного суду.

Керуючись ст. 34 КПК, Верховний Суд

постановив:
Подання голови Черкаського апеляційного суду задовольнити.
Кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчинені злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК, за апеляційною скаргою захисника обвинуваченого ОСОБА_5 ОСОБА_6 на вирок Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 27 лютого 2019 року направити для розгляду до Кропивницького апеляційного суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення й оскарженню не підлягає.
Судді:
ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3