Справа 688/3960/19
№ 1-кс/688/1502/19
Ухвала

29 жовтня 2019 року м. Шепетівка

Слідчий суддя Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого Шепетівського ВП ГУ НП в Хмельницькій області ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Шепетівської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Мальованка Шепетівського району Хмельницької області, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , громадянина України, неодруженого, непрацюючого, не судимого відповідно до ст.89 КК України,

встановив:

29 жовтня 2019 року слідчий СВ Шепетівського ВП ГУ НП в Хмельницькій області ОСОБА_4 , звернулася до слідчого судді Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області із клопотанням, погодженим з прокурором Шепетівської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.186 КК України, оскільки останній може вчинити інші кримінальні правопорушення, переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілу та свідків з метою зміни їх показань в сторону покращення свого становища, може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що 28 жовтня 2019 року близько 12-ої години 50 хвилин, ОСОБА_5 , перебуваючи в м.Шепетівка, неподалік магазину «Секонд-Хенд», по вул.Судилківській,1, помітив потерпілу ОСОБА_7 , яка йшла йому на зустріч з сумкою у руках, в якій знаходились грошові кошти в сумі 300 грн., мобільний телефон марки «Nokia» моделі «1280» та паспорт громадянина України виданий на її ім`я. Помітивши потерпілу у ОСОБА_5 виник умисел, спрямований на викрадення чужого майна, керуючись корисливим мотивом, діючи умисно, з метою вчинення грабежу, наблизившись до ОСОБА_7 , останній із застосуванням насильства, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілої, лівою частиною свого тіла здійснив поштовх у ліве плече потерпілої ОСОБА_7 , внаслідок чого остання впала на землю, вирвав з її лівої руки сумку, в якій знаходилися: мобільний телефон марки «Нокіа» моделі «1280», вартістю 200 грн. із сім картою ПрАТ «Київстар» вартістю 50 грн., грошові кошти в сумі 300 грн. та намагався втекти. Проте був затриманий свідками - працівниками поліції ОСОБА_8 та ОСОБА_9 .

Внаслідок своїх злочинних дій ОСОБА_5 заподіяв потерпілій ОСОБА_7 матеріальну шкоду на загальну суму 850 гривень.

Таким чином, своїми умисними діями, які виразились у відкритому викраденні чужого майна (грабіж), поєднаному з насильством, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, вчиненого повторно, ОСОБА_5 скоїв кримінальне правопорушення (злочин), передбачене ч. 2 ст.186 КК України.

Відповідно до витягу з ЄРДР №0000994 від 28 жовтня 2019 проводиться досудове розслідування кримінального провадження за ознаками злочину, передбаченого ч.2 ст.186 КК України.

29 жовтня 2019 року ОСОБА_5 оголошено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому злочину, повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом огляду місця події від 28.10.2019 року; протоколом допиту потерпілої ОСОБА_7 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 ; протоколом огляду речових доказів від 28.10.2019 року; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 від 28.10.2019 року; протоколом впізнання із потерпілою ОСОБА_7 та іншими узгодженими між собою матеріалами кримінального провадження.

Під час досудового розслідування, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчиняти інші злочини або перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, виникла необхідність у застосуванні до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Наявність вказаних ризиків підтверджується матеріалами досудового розслідування, а також тим, що у ОСОБА_5 не має стійких соціальних зв`язків, постійного місця роботи, раніше судимий.

При цьому, відповідно до ст.178 КПК України, слід взяти до уваги наявність в розпорядженні органу досудового розслідування вагомих доказів про вчинення ОСОБА_5 злочину, передбаченого ч.2 ст.186 КК України та те, що у разі визнання його винуватим у його вчиненні, йому загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк від чотирьох до шести років.

Не виключається, що з метою уникнення вказаного покарання, у випадку незастосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, ОСОБА_5 може покинути місце проживання і переховуватись від органів досудового розслідування і суду.

В судовому засіданні прокурор та слідчий клопотання про обрання запобіжного заходу підтримали, просили обрати підозрюваному запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні вину у вчинені злочину, передбаченого ч.2 ст.186 КК України визнав, у вчиненому щиро кається, просив обрати йому запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Захисник ОСОБА_6 в судовому засіданні просив обрати підозрюваному ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Заслухавши учасників провадження та дослідивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Відповідно до п.п.1-5 ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігти спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, в якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно з ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосування запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше, наявність повідомлення про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення та інше.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Згідно п.4 ч.2 ст.183 КПК України тримання під вартою застосовується до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до вимог ч.2 ст.177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч. 1 цієї статі, які вище вказані.

Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, для прийняття законного і обґрунтованого рішення, слідчий суддя, суд, відповідно до ст.178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, крім наявності вищезазначених обставин, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Під час розгляду клопотання слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_5 раніше неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення злочинів проти власності та проти життя та здоров`я особи. Крім того,на розгляді в Шепетівському міськрайонному суді Хмельницької області знаходиться обвинувальний акт по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.185 КК України, де судовий розгляд призначено на 09 грудня 2019 року. Останній обгрунтовано підозрюється органом досудового розслідування у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України, яке є тяжким злочином, за законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від чотирьох до шести років.

ОСОБА_5 не працює, не має легальних джерел для існування, міцних соціальних зв`язків, вчинив злочин в стані алкогольного сп`яніння.

29 жовтня 2019 року ОСОБА_5 оголошено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України.

Вказані обставини свідчать як про виключну злочинну спрямованість підозрюваного, так і про наявність вагомих ризиків продовження ним протиправних дій, зокрема, вчиняти інші кримінальні правопорушення.

Крім того, знаючи про неминучість покарання, ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, зокрема у справі «Ілійков проти Болгарії» від 26 липня 2001 року, суд зазначив, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів; а у справі «Летельє проти Франції» від 26 червня 1991 року суд вказав, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.

Наведенні обставини, на переконання слідчого судді, є необхідними елементами, що визначають потребу в обмеженні права на особисту свободу підозрюваного ОСОБА_5 шляхом обрання останньому найсуворішого виду запобіжного заходу, оскільки лише такий вид запобіжного заходу в повній мірі забезпечить виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та зможе запобігти спробам будь-яким чином перешкоджати кримінальному провадженню.

Менш суворий вид запобіжного заходу, з урахуванням обставин інкримінованого правопорушення, особи підозрюваного, не зможе запобігти зазначеним ризикам, оскільки не гарантуватимуть постійного перебування підозрюваного за місцем проживання.

Таким чином, слідчий суддя знаходить задовольнити клопотання слідчого про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки для прийняття такого рішення наявні всі підстави, визначені ст.177 КПК України, і тримання ОСОБА_5 під вартою в повній мірі відповідає меті, з якою застосовується запобіжний захід, передбаченій вказаною нормою закону, а також не суперечить практиці Європейського суду з прав людини та вимогам Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до вимог ст.183 КПК України при застосуванні запобіжного заходу у виді тримання під вартою, вважаю за необхідне визначити, розмір застави - в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 160 560 грн., яка буде достатньою для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.

Відповідно до вимог ч.ч.1, 2 ст.197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Керуючись ст.ст.177, 178, 183, 193, 194, 196, 197, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,

ухвалив:

Клопотання задовольнити.

Застосувати відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, на строк шістдесят днів, тобто по 26 грудня 2019 року включно.

Визначити заставу в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 160 560 грн., в разі внесення якої, покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до суду, прокуратури, поліції;

- прибувати до слідчого, в провадженні якого перебуває провадження, з встановленою періодичністю;

- не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора, суду;

- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого проживання чи роботи;

- здати на зберігання слідчому свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України.

У разі невиконання даних обов`язків, застава звертається в дохід держави.

Ухвала діє по 26 грудня 2019 року включно.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1