Справа № 401/2987/19
№ 1-кс/401/819/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
До суду надійшло клопотання слідчого СВ Світловодського МВ УМВС України в Кіровоградській області ОСОБА_2 про накладення арешту на майно: телескопічне вудилище довжиною 210 см., знаряддя для вилову сіток «трал», гумовий човен, марки «Bark» темно-зеленого кольору з двома веслами, двигун марки «Parsun TС 3.6 BMS», потужністю 3,6 л.с., вилучені в ході огляду місця події в період часу з 17 години 42 хвилин по 17 годину 59 хвилин 13.106.2019 року, за адресою: Кіровоградська область Світловодський району, с. Нагірне, на березі туристичної бази «Чайка», які використовувалися для вилову риби та залишити це майно на зберігання Світловодського ВП ГУ НП в Кіровоградській області.
Відповідно до положень ч.1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно п.1 ч. 2 ст. 171 КПК України в клопотанні про арешт майна повинно бути зазначено підстава і мета згідно ст. 170 цього Кодексу та обґрунтування необхідності арешту майна.
Частина 2 ст. 173 КПК України встановлює, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктами 2, 3 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Слідчим у клопотанні не додані документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження таким майном.
Згідно з ч.3 ст.172 КПК України слідчий суддя, встановивши, що клопотання про арешт майна, подано без додержання вимог ст. 171 КПК України, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
Зважаючи на те, що клопотання слідчого про арешт майна подано без додержання вимог ст. 171 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне повернути клопотання про арешт майна прокурору для усунення недоліків відповідно до вимог ч.3 ст.172 КПК України.
Керуючись ст.ст. 171, 172 КПК України, слідчий суддя,-
П О С Т А Н О В И В :
Клопотання слідчого Світловодського ВП ГУНП в Кіровоградській області лейтенант а поліції ОСОБА_2 про арешт майна повернути для усунення недоліків, встановивши строк в сімдесят дві години з моменту постановлення ухвали.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Світловодського міськрайонного суду
Кіровоградської області ОСОБА_1