Справа № 216/5390/19
провадження 1-кс/216/5071/19
УХВАЛА
іменем України

01 листопада 2019 року місто Кривий Ріг

Слідчий суддя Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про зняття арешту з майна, -

в с т а н о в и в:
01.10.2019 адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 звернувся до Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області із клопотанням про зняття арешту з автомобіля «ЗАЗ Daewoo», державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , накладеного ухвалою слідчого судді Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 04.09.2019 під час здійснення досудового розслідування кримінального провадження за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України. Вважає, що потреба в арешті автомобіля відпала, оскільки слідчим проведені всі необхідні слідчі дії, об`єктом яких був автомобіль ЗАЗ Daewoo», державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , а тому потреба тримання даного транспортного засобу у відділ поліції відпала.

У судове засіданні заявник та прокурор не з`явилися про час та місце розгляду клопотання повідомлялися належним чином.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, дійшов висновку про те, що клопотання підлягає поверненню, виходячи з наступного.

Тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення (ч. 1 ст. 167 КПК України).

Відповідно до ч. 2, 3 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду. Слідчий, прокурор, інша уповноважена службова особа під час затримання або обшуку і тимчасового вилучення майна або негайно після їх здійснення зобов`язана скласти відповідний протокол, копія якого надається особі, у якої вилучено майно, або її представнику.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Матеріалами справи підтверджено, що на підставі ухвали слідчого судді Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу від 04.09.2019 було накладено арешт на автомобіль «ЗАЗ Daewoo», державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , який на підставі свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 , виданого 30.05.2013, належить ОСОБА_5 .

Під час розгляду питання про арешт вказаного вище майна слідчий суддя дійшов висновку про те, що в ході досудового розслідування та судового провадження може виникнути необхідність провести експертизу об`єктом дослідження якої може бути вищевказаний транспортний засіб, провести за допомогою саме цього транспортного засобу слідчий експеримент, чи інші слідчі дії, з метою забезпечення збереження вказаного майна як доказу вчинення кримінального правопорушення, накладення арешту є необхідним.

При цьому згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Із досліджених судом письмових матеріалів судом встановлено, що з 25.10.2019 на розгляді в Центрально-Міському районному суді м. Кривого Рогу Дніпропетровської області знаходиться кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001589 за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.286 КК України.

Отже звернення адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 з клопотанням про скасування арешту належного останньому майна до слідчого судді допускається лише на стадії судового провадження.

Крім того відповідно до вимог ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Пунктом 15 частини 1 статті 7 КПК України передбачено, що зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Нормами КПК України передбачений інститут повернення процесуальних документів (ст. 304 КПК України - повернення скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора; ст. 314 КПК України повернення обвинувального акту прокурору за наслідками підготовчого засідання).

Тому з урахуванням загальних принципів кримінального процесуального законодавства слідчий суддя вважає за необхідне повернути адвокату ОСОБА_3 клопотання про зняття арешту з майна для подання до належного суду.

Керуючись ст.ст. 7, 9, 167, 168, 170, 174, 303, 304, 310, 395, 532 КПК України, слідчий суддя -

п о с т а н о в и в:

Клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про зняття арешту з майна повернути заявнику.

Копію ухвали зі скаргою і доданими документами негайно надіслати заявнику ОСОБА_3 .

Ухвалу слідчого судді про повернення скарги може бути оскаржено безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом 5 днів з дня отримання її копії.

Ухвала слідчого судді, якщо інше не передбачено цим Кодексом, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1