Справа № 461/1782/19
Провадження № 1-кс/461/5033/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
12.06.2019 м.Львів

Слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м.Львові погоджене з прокурором клопотання слідчого СВ Личаківського ВП ГУНП у Львівській області ОСОБА_3 про призначення експертизи,-
в с т а н о в и в :

До Галицького районного суду м.Львова поступило клопотання слідчого СВ Личаківського ВП ГУНП у Львівській області ОСОБА_3 про призначення експертизи, в якому останній просив слідчого суддю доручити експертам Державної установи «Головне бюро судово-медичної експертизи Міністерства охорони здоров`я України», що за адресою: м.Київ, вул.Оранжерейна, 9, на вирішення якої поставити наступні запитання:
Яке захворювання мало місце у ОСОБА_4 .? Що стало безпосередньою причиною смерті ОСОБА_4 .? Чи було відібрано усі аналізи у ОСОБА_4 при поступленні в Шпиталь та чи проведено достатнє обстеження хворого? Якщо так, то чи був виставлений правильний діагноз ОСОБА_4 за результатами анамнезу захворювання, проведених лабораторних досліджень та обстежень? Якщо діагноз був встановлений неправильно (несвоєчасно) то чи була можливість встановити правильний діагноз? Чи було правильно оцінено стан хворої при поступленні на стаціонарне лікування? Чи правильно та в повному обсязі проведено обстеження хворої ОСОБА_4 , і призначено її лікування? Якщо ні, то чим пояснюється недостатня медична допомога і які заходи ще необхідно було провести? Чи відповідало лікування ОСОБА_4 вимогам клінічних протоколів надання медичної допомоги даної категорії хворих, затвердженої МОЗ України? Якщо не відповідало то до яких наслідків це призвело і хто за дані порушення несе відповідальність? Чи правильно була обрана медичним персоналом ОСОБА_5 тактика ведення хворої ОСОБА_4 , під час перебування її в даному закладі? Чи кваліфікація лікарів, які надавали медичну допомогу у Шпиталі, була такою, що дозволяла б здійснювати превентивні заходи, які б могли запобігти ускладненням (смерті), пацієнта? Чи надано було невідкладну медичну допомогу ОСОБА_4 , якщо ні, то які були наслідки не надання такої допомоги лікарями ОСОБА_5 ? Чи можливо було уникнути летального випадку (смерті) ОСОБА_4 .? Чи можна було транспортувати ОСОБА_4 до найближчого відділення інтенсивної терапії закладів охорони здоров`я МОЗ із урахуванням її стану та короткого проміжку часу для запобігання смерті? Чи мало місце невиконання або неналежне виконання своїх професійних (посадових) обов`язків медичним персоналом ОСОБА_5 ? Якщо так, то чи знаходяться вони у прямому причинно-наслідковому зв`язку з настання смерті ОСОБА_4 .? Чи мало місце ненадання без поважних причин допомоги ОСОБА_4 медичним персоналом Шпиталю? Якщо так, то в чому саме воно виразилось та чи знаходяться воно у прямому причинно-наслідковому зв`язку з настанням смерті ОСОБА_4 ? У діях кого з лікарів допущені професійні помилки, що стали причиною смерті, а також правильності її діагностування та лікування ? У причинно-наслідковому зв`язку з діями яких саме лікарів настала смерть? Чи відповідало вимогам нормативних документів МОЗ України не проведення розтину трупа ОСОБА_4 після її смерті в медичному закладі?
В клопотанні зазначено, що 07.12.2017 надійшла ухвала Галицького районного суду м. Львова, щодо неправомірних дій працівників Шпиталю ім. Митрополита Шептицького, які не надали медичної допомоги ОСОБА_4 . Смерть ОСОБА_4 можливо стала наслідком бездіяльності вказаного Шпиталю, яка полягала в ненаданні своєчасної та кваліфікованої допомоги останній. Висновком МОЗ України встановлено, що надання медичної допомоги та медичного обслуговування ОСОБА_4 в «Шпеталі ім. Метрополита А. Шептицького Курії Львівської Архиєпархії Української Греко-Католицької Церкви» не відповідає стандартам та протоколам надання медичної допомоги. Виявленими недоліками комісією МОЗ вказано те, що діагностичні обстеження ОСОБА_4 проведені не в повному обсязі: не зроблена в динаміці електрокардіографія, неадекватне лікування, не була консультована суміжними спеціалістами: неврологом, психіатром, реаніматологом, ненадання невідкладної допомоги.

Слідчий в судове засідання не з`явився. В клопотанні просив проводити розгляд клопотання без його участі та без участі прокурора. Згідно ч.3 ст.244 КПК України, неприбуття особи, яка подала клопотання не перешкоджає розгляду клопотання, крім випадків, коли її участь визнана слідчим суддею обов`язковою.

Дослідивши матеріали клопотання, приходжу до наступного висновку.
07.12.2017 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0005356 внесено відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.140 КК України.
Згідно ч.ч.1, 2 ст. 93 КПК України, збирання доказів здійснюється сторонами кримінального провадження, потерпілим, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у порядку, передбаченому цим Кодексом.
Сторона обвинувачення здійснює збирання доказів шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій, витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, службових та фізичних осіб речей, документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій та актів перевірок, проведення інших процесуальних дій, передбачених цим Кодексом.
Частиною 1 ст.242 КПК України передбачено, що експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, за дорученням слідчого судді чи суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження або, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.
Нормою частини 1 ст. 243 КПК України передбачено, що експерт залучається за наявності підстав для проведення експертизи за дорученням слідчого судді чи суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження.
У відповідності до положень ч.1 ст.244 КПК України, у разі якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання, сторони кримінального провадження мають право звернутися з клопотанням про проведення експертизи до слідчого судді.
Слідчий довів слідчому судді, що спеціальні знання експерта необхідні для проведення експертизи на предмет дослідження зазначених вище об`єктів, з метою встановленняобставиш, що мають значення для кримінального провадження.

Відтак, під час здійснення досудового розслідування даного кримінального провадження для з`ясування всіх важливих питань є необхідність у призначенні вказаної експертизи.
Відповідно до ч.6 ст. 244 КПК України, слідчий суддя задовольняє клопотання, якщо особа, яка звернулася з відповідним клопотанням, доведе, що для вирішення питань, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідне залучення експерта. Слідчий суддя самостійно визначає експерта, якого необхідно залучити, або експертну установу, якій необхідно доручити проведення експертизи.
Частинами 7 та 9 цієї ж статті визначено, що до ухвали слідчого судді про доручення проведення експертизи включаються запитання, поставлені експертові особою, яка звернулася з відповідним клопотанням.
Висновок експерта, залученого слідчим суддею, надається особі, за клопотанням якої він був залучений.
Враховуючи те, що для з`ясування важливих питань, що мають значення для кримінального провадження з метою встановлення причини смерті особи, для чого необхідні спеціальні знання, приходжу до висновку про обґрунтованість клопотання слідчого.
Керуючись ст.ст.93, 242-244 КПК України, слідчий суддя,

постановив:

Клопотання слідчого СВ Личаківського ВП ГУНП у Львівській області про призначення експертизи - задовольнити.
Призначити у кримінальному провадженні №0005356 комісійну судово-медичну експертизу, проведення якої доручити експертам Державної установи «Головне бюро судово-медичної експертизи Міністерства охорони здоров`я України», що за адресою: м.Київ, вул.Оранжерейна, 9, на вирішення якої поставити наступні питання:

-Яке захворювання мало місце у ОСОБА_4 .?

-Що стало безпосередньою причиною смерті ОСОБА_4 .?

-Чи було відібрано усі аналізи у ОСОБА_4 при поступленні в Шпиталь та чи проведено достатнє обстеження хворого?

-Якщо так, то чи був виставлений правильний діагноз ОСОБА_4 за результатами анамнезу захворювання, проведених лабораторних досліджень та обстежень?

-Якщо діагноз був встановлений неправильно (несвоєчасно) то чи була можливість встановити правильний діагноз?

-Чи було правильно оцінено стан хворої при поступленні на стаціонарне лікування?

-Чи правильно та в повному обсязі проведено обстеження хворої ОСОБА_4 , і призначено її лікування?

-Якщо ні, то чим пояснюється недостатня медична допомога і які заходи ще необхідно було провести?

-Чи відповідало лікування ОСОБА_4 вимогам клінічних протоколів надання медичної допомоги даної категорії хворих, затвердженої МОЗ України?

-Якщо не відповідало то до яких наслідків це призвело і хто за дані порушення несе відповідальність?

-Чи правильно була обрана медичним персоналом ОСОБА_5 тактика ведення хворої ОСОБА_4 , під час перебування її в даному закладі?

-Чи кваліфікація лікарів, які надавали медичну допомогу у Шпиталі, була такою, що дозволяла б здійснювати превентивні заходи, які б могли запобігти ускладненням (смерті), пацієнта?

-Чи надано було невідкладну медичну допомогу ОСОБА_4 , якщо ні, то які були наслідки не надання такої допомоги лікарями ОСОБА_5 ?

-Чи можливо було уникнути летального випадку (смерті) ОСОБА_4 .?

-Чи можна було транспортувати ОСОБА_4 до найближчого відділення інтенсивної терапії закладів охорони здоров`я МОЗ із урахуванням її стану та короткого проміжку часу для запобігання смерті?

-Чи мало місце невиконання або неналежне виконання своїх професійних (посадових) обов`язків медичним персоналом ОСОБА_5 ? Якщо так, то чи знаходяться вони у прямому причинно-наслідковому зв`язку з настання смерті ОСОБА_4 .?

-Чи мало місце ненадання без поважних причин допомоги ОСОБА_4 медичним персоналом Шпиталю? Якщо так, то в чому саме воно виразилось та чи знаходяться воно у прямому причинно-наслідковому зв`язку з настанням смерті ОСОБА_4 ?

-У діях кого з лікарів допущені професійні помилки, що стали причиною смерті, а також правильності її діагностування та лікування ?

-У причинно-наслідковому зв`язку з діями яких саме лікарів настала смерть?

-Чи відповідало вимогам нормативних документів МОЗ України не проведення розтину трупа ОСОБА_4 після її смерті в медичному закладі?

Для ознайомлення експертам за необхідності надати матеріали кримінального провадження.

Попередити експерта про кримінальну відповідальність, передбачену статтями 384, 385 КК України, за дачу завідомо неправдивого висновку та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1