У Х В А Л А
Справа № 185/6066/19

Провадження № 1-кс/185/2467/19

02 серпня 2019 року м. Павлоград

Слідчий суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах підозрюваної у кримінальному провадженні ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відомості про яке внесено до ЄРДР №0001287 за ч.1 ст.115 КК України, про призначення комплексної судової психолого-психіатрічної експертизи,-

В С Т А Н О В И В :
Клопотанням, яке надійшло для розгляду слідчому судді адвокат ОСОБА_2 в інтересах підозрюваної у кримінальному провадженні ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відомості про яке внесено до ЄРДР №0001287 за ч.1 ст.115 КК України ставить питання про призначення комплексної судової психолого-психіатрічної експертизи.

Розглянувши клопотання, вивчивши додані до нього документи та матеріали, з`ясувавши думку слідчого та обґрунтування останнього щодо вмотивованості поданого до суду клопотання, приходжу до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, за дорученням слідчого судді чи суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження або, якщо для зясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.
Згідно ст. 243 КПК України експерт залучається за наявності підстав для проведення експертизи за дорученням слідчого судді чи суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження.
Відповідно до ч.6 ст. 244 КПК України слідчий суддя задовольняє клопотання, якщо особа, яка звернулася з відповідним клопотанням, доведе, що для вирішення питань, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідне залучення експерта.
Як вбачається з матеріалів, доданих до клопотання по кримінальному провадженню, ухвалою слідчого судді від 12 липня 2019 року призначено у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001287 від 28.06.2019 року, амбулаторну судово-психіатричну експертизу, проведення якої доручити експертам психіатричного відділення Дніпропетровського міжобласного клінічного психоневрологічного центра.
На вирішення експертизи поставлено наступні питання:
1)чи страждала підозрювана ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , під час вчинення інкримінованого їй злочину будь-яким психічним розладом, внаслідок якого вона не могла у той період усвідомлювати свої дії або керувати ними?

2)чи страждає підозрювана ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у даний час психічною хворобою, що позбавляє її можливості усвідомлювати свої дії або керувати ними; якщо так, то коли почалася ця психічна хвороба?
3)чи потребує підозрювана ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , застосування до неї примусових заходів медичного характеру, якщо так, то яких саме?
Оцінюючи доводи наведені в клопотанні, слід враховувати положення ст. 84 КПК України, згідно якої доказами в кримінальному провадженні є фактичні данні, отримані у передбаченому КПК порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.
Психіатрична експертиза може проводитись як в амбулаторному, так і в стаціонарному порядку. Разом з тим у ч.1 ст.509 КПК сформульовано загальні обставини, за наявності яких слідчий, прокурор зобов`язані залучити експерта для проведення психіатричної експертизи. Тобто у ч.1 ст.509 КПК вид цієї психіатричної експертизи не зазначається. Такі висновки відповідають практиці ЄСПЛ. Так, у пп.96, 97 рішення ЄСПЛ від 26.02.2015 у справі «Заїченко проти України №2» констатовано, що тримання під вартою особи, яка вважається психічно хворою, має відповідати цілям п.1 ст.5 конвенції, що полягає у запобіганні позбавленню осіб свободи у свавільний спосіб, а також відповідати цілям обмеження, зазначеного в підпункті «е». У зв`язку з останнім ЄСПЛ наголошує, що відповідно до його усталеної практики особа не може вважатися «психічно хворою» та бути позбавленою свободи, якщо не дотримано трьох нижченаведених мінімальних умов: по-перше, об`єктивна медична експертиза повинна достовірно встановити, що особа є психічно хворою; по-друге, психічний розлад має бути таким, що обумовлює примусове тримання особи у психіатричній лікарні; по-третє, необхідність продовжуваного тримання у психіатричній лікарні залежить від стійкості захворювання (п.39 рішення від 24.10.79 у справі «Вінтерверп проти Нідерландів»).
Доказів виконання амбулаторної психіарічної експертизи, слідчому судді, особою, яка є ініціатором клопотання не надано.
У відповідності до положень ч.4 ст.244 КПК України, слідчий суддя, встановивши, що клопотання подано без додержання вимог ч.2 ст.244 КПК України, повертає його особі, яка його подала.
Керуючись статтями 242-243 КПК України, слідчий суддя,
П О С Т А Н О В И В :
Клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах підозрюваної у кримінальному провадженні ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відомості про яке внесено до ЄРДР №0001287 за ч.1 ст.115 КК України, про призначення комплексної судової психолого-психіатрічної експертизи повернути.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1