Справа № 646/1703/18
№ провадження 1-кс/646/2683/2019
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
29.08.19 року м.Харків

Слідчий суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , представників власника майна ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання слідчого в ОВС першого слідчого відділу слідчого управління прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт майна в межах кримінального провадження №0000252 від 20.02.2018, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 364, ч. 1,2 ст. 364-1, ч. 1 ст. 366, ст. 366-1, ч. 1,2 ст. 367 КК України,

в с т а н о в и в :

До Червонозаводського районного суду м. Харкова надійшло клопотання слідчого в ОВС першого слідчого відділу слідчого управління прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт майна в межах кримінального провадження №0000252 від 20.02.2018, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 364, ч. 1,2 ст. 364-1, ч. 1 ст. 366, ст. 366-1, ч. 1,2 ст. 367 КК України.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що 03.04.2019 колишньому директору Державного підприємства «Східний експертно-технічний центр Держпраці» ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1, 2 ст. 367 КК України, про те, що він підозрюється у службовій недбалості, а саме, у неналежному виконанні службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що завдало істотної шкоди державним інтересам та у службовій недбалості, а саме у неналежному виконанні службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що завдало істотної шкоди державним інтересам та спричинило тяжкі наслідки, внаслідок чого, Державному підприємству «Східний експертно-технічний центр Держпраці» завдано майнової шкоди (збитків) у загальній сумі 1 008 480, 00 гривень.

Одночасно, на виконання доручення слідчого, наданого в межах досудового розслідування, старшим оперуповноваженим Міжрайонного відділу № 4 (м. Богодухів) УЗЕ в Харківській області ДЗЕ Національної поліції України ОСОБА_7 встановлено, що під час здійснення процедури державних закупівель ПАТ «Укргазвидобування» в особі філії «Шебелинкагазвидобування», у якій приймало участь та стало переможцем Державне підприємство «Східний ЕТЦ Держпраці», одним з конкурентів виступало ПрАТ «Прометей» ().

Згідно акту №04-24/15 від 10.09.2018 Північно-східного офісу Держаудитслужби ДП «Східний ЕТЦ Держпраці» до виконання робіт, які стали предметом вищевказаних державних закупівель, після перемоги у передбаченій Законом процедурі, ДП «Східний ЕТЦ Держпраці» залучало ПрАТ «Прометей» (), не зважаючи на участь вказаного суб`єкта у тендерних процедурах, у якості їх прямого конкурента, що може свідчити про порушення принципів здійснення публічних закупівель, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі» та вказує на недобросовісну конкуренцію серед учасників та не запобігання корупційним діям і зловживанням з боку сторін укладеного договору.

В межах досудового розслідування здійснено системний аналіз проведених державних закупівель за участю ДП «Східний ЕТЦ Держпраці» та ПрАТ «Прометей», за результатами чого встановлено, що вказані юридичні особи спільно брали участь у 18 державних закупівлях різних державних підприємств та установ.

Як приклад, під час проведення торгів ПАТ «Укргазвидобування» в особі філії «Шебелинкагазвидобування» №ШГВ 16(П)-030 від 16.08.2016, де переможцем визначено ДП «Східний ЕТЦ Держпраці» з пропозицією 890 тисяч гривень та програло ПрАТ «Прометей», в подальшому до виконання більшої частини робіт, у сумі понад 704 тисячі гривень, ДП «Східний ЕТЦ Держпраці» залучило ПрАТ «Прометей», що є виконанням понад 79% об`ємів робіт, передбачених договором.

За наслідками виконання вказаних об`ємів робіт ПрАТ «Прометей» отримав від ДП «Східний ЕТЦ Держпраці» неправомірну вигоду у розмірі понад 704 тисячі гривень, за проведення робіт, які відповідно до вимог чинного законодавства не мав права виконувати, одночасно внаслідок цього ДП «Східний ЕТЦ Держпраці» не отримало передбачену вказаним договором закону винагороду за проведену роботу у повному об`ємі.

Зокрема, в порушення п. 17 ч. 2 ст. 22 Закону України «Про публічні закупівлі», у своїй тендерній пропозиції ДП «Східний ЕТЦ Держпраці» не повідомило ПАТ «Укргазвидобування» в особі філії «Шебелинкагазвидобування», що планує залучати ПрАТ «Прометей», як субпідрядника в обсязі не менше ніж 20 відсотків вартості договору.

Вказана інформація підтверджується звітом про результати проведення процедури електронних торгів №ШГВ 16(П)-030 від 16.08.2016, у якому відсутня інформація щодо залучення ДП «Східний ЕТЦ Держпраці» субпідрядників до виконання вищевказаних робіт за вказаним договором, а відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 19 Закону України «Про публічні закупівлі», у звіті про результати проведення процедури електронних торгів, поміж іншого, у разі закупівлі робіт або послуг, обов`язково зазначаються відомості про - повне найменування та місцезнаходження кожного юридичного суб`єкта господарювання, якого учасник, з яким укладено договір про закупівлю, буде залучати до виконання робіт як субпідрядника в обсязі не менше ніж 20 відсотків вартості договору про закупівлю, якщо про це зазначено в договорі про закупівлю. Відповідно до ст. 3 Закону України «Про публічні закупівлі», принципами здійснення публічних закупівель є добросовісна конкуренція серед учасників, максимальна економія та ефективність, відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель, недискримінація учасників, об`єктивна та неупереджена оцінка тендерних пропозицій, запобігання корупційним діям і зловживанням.

Даний факт свідчить про можливу змову посадових осіб ПрАТ «Прометей» та ДП «Східний ЕТЦ Держпраці» під час участі в державних закупівлях ПАТ «Укргазвидобування» в особі філії «Шебелинкагазвидобування» та зловживання владою або службовим становищем службовими особами ДП «Східний ЕТЦ Держпраці», тобто умисне, з метою одержання неправомірної вигоди для себе чи іншої юридичної особи використання вказаними службовими особами влади або службового становища всупереч інтересам служби, що завдало істотної шкоди інтересам держави та спричинило тяжкі наслідки.

На підставі ухвал Червонозаводського районного суду м.Харкова надано дозвіл на проведення низки обшуків в межах досудового розслідування, які були 14.02.2019, 15.02.2019 проведені за адресами: АДРЕСА_1 ; Харківська область, Балаклійський район, смт Донець, вул. Кулікова, буд. 10, в ході яких було виявлено та вилучено майно, перелік якого вказаний в протоколах обшуків, а також докладно перелічене в протоколах огляду предметів та документів.

З урахуванням вищевикладеного, враховуючи, що вилучене майно може бути використано як доказ у кримінальному провадженні, з метою збереження речових доказів для проведення ряду експертних досліджень та інших процесуальних дій, підлягає спеціальній конфіскації та стягненню в рахунок відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, слідчий просив накласти арешт на майно.

У судове засідання слідчий прибув, клопотання про арешт майна підтримав у повному обсязі та просив його задовольнити.

У судове засідання представники власника майна адвокати ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , прибули, кожен окремо, заперечували проти клопотання у повному обсязі, оскільки в клопотанні не конкретизовано та необґрунтовано зазначені підстави і мета арешту майна, що є підставою для відмови у задоволенні клопотання відповідно до ст. 173 КПК України, просили відмовити у задоволенні клопотання про арешт майна.

Слідчий суддя, вислухавши думку слідчого, представників власника майна, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, приходить до наступного.

Слідчим суддею встановлено, що до Єдиного реєстру досудових розслідувань 20.02.2018 за №0000252 внесені відомості, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 364, ч. 1,2 ст. 364-1, ч. 1 ст. 366, ст. 366-1, ч. 1,2 ст. 367 КК України.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України передбачені такі види заходів забезпечення кримінального провадження, як арешт майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Відповідно до вимог ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

Згідно ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Постановою слідчого в ОВС першого слідчого відділу слідчого управління прокуратури Харківської області ОСОБА_3 від 16.04.2019 майно, вилучене під час проведення обшуків, визнано речовими доказами.

У судовому засіданні встановлено, що щодо вилученого під час обшуків майна планується проведення низки судових експертиз, а також інших процесуальних дій.

Приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи правову кваліфікацію кримінальних правопорушень, за фактами вчинення яких розслідується кримінальне провадження та в межах якого подано дане клопотання, слідчий суддя вважає, що наявні достатні підстави для арешту зазначеного в клопотанні слідчого майна, а тому слідчий суддя вважає розумним та співрозмірним накласти арешт на вищезазначене майно, оскільки це має значення для кримінального провадження та відповідає завданням кримінального судочинства.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 98, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого в ОВС першого слідчого відділу слідчого управління прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт майна в межах кримінального провадження №0000252 від 20.02.2018, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 364, ч. 1,2 ст. 364-1, ч. 1 ст. 366, ст. 366-1, ч. 1,2 ст. 367 КК України, задовольнити.

Накласти арешт на майно та грошові кошти, зазначені в клопотанні слідчого, докладно перелічені в постанові про визнання речовими доказами від 16.04.2019, шляхом заборони володіти, користуватися та розпоряджатися, які вилучені 15.04.2019 під час проведення обшуків за адресами:

АДРЕСА_1 ;

АДРЕСА_2 ;

Визначення місця зберігання арештованого майна покласти на слідчого в ОВС першого слідчого відділу слідчого управління прокуратури Харківської області ОСОБА_3 .

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали виготовлено та оголошено 03.09.2019 о 17:00 годин.

Слідчий суддя - ОСОБА_1