Провадження № 1-кп/761/1249/2019
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 жовтня 2019 року м. Київ
Шевченківський районний суд м. Києва у складі - головуючого судді ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , розглянувши у підготовчому судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 120 171 001 000 091 10 від 31.07.2017, у якому
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с. Голосків Кам`янець-Подільського р-ну Хмельницької обл., громадянин України, українець, з середньою освітою, який офіційно не працевлаштований, у зареєстрованому шлюбі не перебуває, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимий,
обвинувачується за ч. 1, 2 ст. 185 КК України

у с т а н о в и в :
У провадженні Шевченківського районного суду м. Києва перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1, 2 ст. 185 КК України.
Відповідно до ч. 3 ст. 314, ч. 1 ст. 315 КПК України у разі, якщо відсутні підстави для прийняття інших рішень, суд у підготовчому судовому засіданні призначає судовий розгляд на підставі обвинувального акту.

Згідно з ч. 3 ст. 315 КПК суд у підготовчому судовому засіданні має право вирішити питання продовження дії застосовного до обвинуваченого запобіжного заходу.

Прокурор вважав за можливе призначити судовий розгляд, який просив провести у відкритому судовому засіданні, клопотань про виклик свідків, витребування певних речей чи документів державний обвинувач не заявив. Разом з тим, прокурор заявив клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою до обвинуваченого ОСОБА_4 , зазначивши, що у даному кримінальному провадженні існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України. Крім того, прокурор зазначив, що обвинувачений переховувався від суду та був оголошений у розшук, тому він може повторно вчинити дії, спрямовані на переховування від суду.

Обвинувачений покладався на розсуд суду.

Суд, заслухавши думки прокурора та обвинуваченого, дослідивши наявні у суду матеріали, дійшов висновку про таке.

Відповідно до ч.1 ст.22 КПК кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, у силу ч.6 даної статті суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Згідно з ч.3 ст.23 КПК забезпечення присутності під час судового розгляду свідків обвинувачення покладається на сторону обвинувачення.

На підставі вказаних загальних засад кримінального провадження, а також згідно з п. 3 ч. 2 ст. 315 КПК, суд, з`ясовуючи питання про склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді, вважає, що такими особами мають бути прокурор, який здійснює процесуальне керівництво у цьому кримінальному провадженні, обвинувачені, їх захисники та потерпіла.

Частиною 1 статті 194 КПК на суд під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу покладений обов`язок встановити існування наступних складових:
- чи доведені обставини, які свідчать про обґрунтованість підозри;
- чи наявні ризики, передбачені статтею 177 КПК;
- чи не є достатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
Водночас, на даній стадії суд не має права надавати оцінку обґрунтованості підозри, оскільки ОСОБА_4 вже висунуте обвинувачення, яке перебуває на розгляді в суді.
Під час вирішення питання про доцільність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання обвинуваченого під вартою суд дійшов висновку, що у даному кримінальному провадженні існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України. Зокрема, обвинувачений ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні декількох злочинів, відповідальність за які передбачає покарання у виді позбавлення волі до 5 років, що свідчить про наявність обгрунтованого ризику вчинення обвинуваченим дій, спрямованих на ухилення від суду.
Крім того, ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 23.01.2019 надано дозвіл на затримання обвинуваченого ОСОБА_4 з метою приводу останнього до суду з метою розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у зв`язку з переховуванням останнього від суду. Зазначеним судовим рішенням обвинуваченого оголошено у розшук.
Отже, зазначені вище обставини та факт переховування обвинуваченого від суду у період з 22.11.2018 по теперішній час свідчить про те, що ризик переховування обвинуваченого від суду є реальним.
У той же час, з метою ухилення обвинуваченого від можливого покарання обвинувачений може вжити заходи, спрямовані на незаконний вплив на потерпілих та свідків у даному кримінальному провадженні з метою зміни останніми наданих раніше показань.
Оцінюючи вірогідність вчинення обвинуваченим іншого кримінального правопорушення, суд бере до уваги, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні корисливих злочинів, не має офіційного та стабільного джерела доходів, що також свідчить про високу ймовірність вчинення обвинуваченим нового злочину.
Згідно з ч. 3 ст. 183 КПК суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК.
В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 КПК будуть покладені на обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави.
Відповідно до п. 1 ч. 5 ст. 182 КПК суд має право визначити розмір застави до особи, обвинуваченої у вчиненні злочину невеликої або середньої тяжкості, - від одного до двадцяти розмірів мінімальної заробітної плати.
З огляду на викладене, враховуючи практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить, що суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права обвинувачених, але й високі стандарти охорони загально суспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства, з метою запобігти ризикам, суд вважає необхідним застосувати до обвинуваченого запобіжний захід у виді тримання під вартою з визначенням застави у сумі 20 розмірів мінімальної заробітної плати для працездатних осіб.
Враховуючи викладене, керуючись ст. 9, 22, 177, 182, 183, 194, 291, 309, 314, 315 КПК України, суд
у х в а л и в :
Судовий розгляд кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1, 2 ст. 185 КК України призначити на 11:10 год. 16.10.2019 у відкритому судовому засіданні в залі Шевченківського районного суду м. Києва.
Про час та місце судового розгляду повідомити прокурора та учасників судового розгляду.
Забезпечення присутності під час судового розгляду свідків обвинувачення покласти на прокурора.

Клопотання прокурора ОСОБА_3 про застосування до обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою задовольнити.
Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою по 14.12.2019 включно.
Визначити ОСОБА_4 заставу у сумі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 38 420 (тридцять вісім тисяч чотириста двадцять) грн.
Застава може бути внесена обвинуваченим, іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на розрахунковий рахунок ТУ ДСАУ в м. Києві (, Банк-одержувач Державна казначейська служба України в м. Києві, МФО 820172, розрахунковий рахунок № 2089, призначення застава для Шевченківського районного суду м. Києва).
У разі внесення застави у визначеному судом розмірі вважається, що до обвинуваченого обрано запобіжний захід у виді застави.
У випадку внесення застави покласти на обвинуваченого наступні обов`язки:
- прибувати до суду за першою вимогою;
- повідомляти суд про зміну свого місця перебування;
- здати на зберігання до відповідного органу державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.
У разі внесення застави, встановити 2-х місячний термін дії покладених судом обов`язків, починаючи з дня внесення застави.
У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин, чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави.
Ухвала оскарженню не підлягає, однак на дану ухвалу в частині застосування запобіжного заходу може бути подана апеляційна скарга до Київського апеляційного суду через Шевченківський районний суд м. Києва протягом семи днів з дня її проголошення.

Головуючий суддя ОСОБА_1