Справа№ 693/408/19
1-кс/693/193/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про обрання міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

03.06.2019 року м. Жашків

Жашківський районний суд Черкаської області

в складі: головуючого - слідчого судді - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Жашків подане у кримінальному провадженні №0000151 від 08.04.2019р. слідчим СВ Жашківського ВП Уманського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 і погоджене начальником Жашківського відділу Уманської місцевої прокуратури ОСОБА_4 клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Біла Церква Київської області, українця, громадянина України, із середньою освітою, не одруженого, не працюючого, фактично проживаючого по АДРЕСА_1 , раніше судимого,

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушенння, передбаченого ч.3 ст.187 КК України.

Сторони кримінального провадження та інші учасники судового провадження:

начальник Жашківського відділу Уманської місцевої прокуратури - ОСОБА_4 ,

слідчий СВ Жашківського ВП УВП ГУНП в Черкаській області - ОСОБА_3 ,

захисник - адвокат - ОСОБА_6 ,

підозрюваний - ОСОБА_5 ,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Жашківського ВП Уманського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .

У Жашківське відділення поліції Уманського відділу поліції ГУ НП в Черкаській області надійшло повідомлення від ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , жителя АДРЕСА_1 про те, що 07.04.2019р. близько 15 год. 00 хв. невідома особа, шляхом пошкодження дверей, проникла у його будинок, де, погрожуючи ножем і спричинивши побої потерпілому, відкрито заволоділа грошовими коштами в сумі 4000 грн., після чого із викраденим зникла з місця події.

За вказаним фактом СВ Жашківського відділення поліції Уманського відділу поліції ГУ НП в Черкаській області розпочато кримінальне провадження №0000151, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08.04.2019р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.187 КК України.

Досудовим розслідуванням установлено, що 07.04.2019р. близько 15 год. 00 хв. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , діючи умисно та цілеспрямовано, з корисливих мотивів, маючи за мету заволодіти чужим майном, шляхом пошкодження вхідних дверей проник у приміщення будинку,що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , та належить ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , де, погрожуючи застосуванням фізичного насильства, яке є небезпечним для життя та здоров`я потерпілого, та яке виразилось у погрозі спричинення тілесних ушкоджень за допомогою ножа, переслідуючи мету незаконного збагачення, діючи умисно та відкрито, заволодів грошовими коштами ОСОБА_7 в сумі 4000 грн., що знаходились у барсетці, після чого із викраденим зник з місця події. Своїми умисними діями ОСОБА_5 спричинив потерпілому ОСОБА_7 майнової шкоди на суму 4000 грн.

Таким чином, наявні підстави для висновку про вчинення ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.187 КК України - напад з метою заволодіння чужим майном, поєднаний з погрозами застосування насильства, небезпечного для життя чи здоров`я особи, що зазнала нападу, поєднаний з проникнення у житло (розбій).

03.06.2019р. ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.187КК України.

Причетність ОСОБА_5 підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами:

- протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від ОСОБА_7 від 07.04.2019р.;

- протоколом огляду місця події від 07.04.2019р.;

- протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 від 08.04.2019р.;

- протоколом пред`явлення для впізнання за фотознімками з ОСОБА_7 від 08.04.2019р.;

- протоколом пред`явлення речей для впізнання за фотознімками з ОСОБА_7 від 08.04.2019р.;

- протоколом огляду предметів від 08.04.2019р.;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 08.04.2019р.;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 09.05.2019р.;

- протоколом обшуку від 16.05.2019р.;

- протоколом огляду предмету від 16.05.2019р.;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 29.05.2019р.;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 29.05.2019р.;

- протоколом пред`явлення для впізнання за фотознімками з ОСОБА_10 від 30.05.2019р.;

- протоколом пред`явлення для впізнання за фотознімками з ОСОБА_11 від 29.05.2019р.;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 03.06.2019р..

Після виявлення кримінального правопорушення ОСОБА_5 надав письмові пояснення, у яких заперечив свою причетність до вищевказаного злочину.

У діях ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , вбачаються ознаки кримінального правопорушення, відповідальність за вчинення якого передбачена ч.3 ст.187КК України.

Таким чином, з моменту повідомлення ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.187 КК України, що є злочином, який відносяться до категорії особливо тяжких, останній набув статусу підозрюваного та на нього покладено ряд обов`язків, передбачених ст.42 та іншими положеннями КПК України.

Будучи допитаний у якості підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , по даному факту свою вину не визнав, з приводу чого дав показання.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою особливотяжкого кримінального правопорушення, а також відповідно до вимог п.4 ч.1 ст.184 КПК України, під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені п.п.1, 3, 4, 5, ч.1 ст.177 КПК України, а саме:

1) можливість підозрюваного переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, так як він не має постійного місця проживання, раніше відбував покарання у виді позбавлення волі та усвідомлює, що за вчинений злочин йому загрожує покарання на строк від семи до дванадцяти років позбавлення волі;

2) незаконно впливати на свідків, понятих чи експерта у цьому ж кримінальному провадженні, так як останньому із матеріалів кримінального провадженні відомо їхні анкетні дані, у зв`язку з чим для ухилення від кримінальної відповідальності він може впливати на них шляхом умовлянь, погроз, примусу, щоб останні змінили свої свідчення на його користь або взагалі відмовились від пред`явлення будь-яких обвинувачень останньому. Таким чином він матиме можливість уникнення або пом`якшення відповідальності за вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення. Ризик щодо незаконного впливу на учасників кримінального провадження зазначений в п.3 ч.1 ст.177 КПК України;

3) вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки ОСОБА_5 має судимість за вчинення тяжкого злочину, по місцю проживання характеризується незадовільно як особа, яка схильна до зловживання спиртними напоями, у суспільстві характеризується незадовільно;

4) можливість перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, що може виражатись у неявці за викликами до слідчого та прокурора з метою затягування досудового розслідування.

Такі ризики ґрунтуються і на тому, що отримані відомості в кримінальному провадженні про кримінальне правопорушення, вчинене ОСОБА_5 в повній мірі знайшли своє підтвердження, про що свідчить задокументований факт нападу з метою заволодіння майном ОСОБА_7 , поєднаному з погрозами застосування насильства, небезпечного для життя чи здоров`я особи, що зазнала нападу, поєднаному з проникненням у житло.

Згідно п.5 ч.2 ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Враховуючи викладене, встановлені обставини кримінального провадження, а також тяжкість наслідків, спричинених даним злочином, особи підозрюваного, все це свідчить про недостатність застосування до нього більш м`якого запобіжного заходу, а саме особистого зобов`язання, оскільки такий запобіжний захід не забезпечить гарантій його належної процесуальної поведінки. Особиста порука також не може бути застосована до підозрюваного, оскільки до органу досудового розслідування не надійшло звернень від осіб, які б заслуговували на довіру та про те, що вони можуть поручитись за підозрюваного. Домашній арешт також, на думку слідства, не може бути застосований до підозрюваного, оскільки останній не має постійного місця проживання, ніде не працює, що обґрунтовано підсилює ризик того, що він буде переховуватись від органів досудового розслідування та суду.
Беручи до уваги те, що ОСОБА_5 підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.187 КК України, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 12 років, він може уникати кримінального провадження та покарання, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, тому обрання відносно нього будь-якого іншого більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить його належної процесуальної поведінки, а без його участі, закінчити досудове розслідування у встановлені строки не буде можливості.
Окрім цього, відповідно до п.1 ч.4 ст.183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування. В даному випадку було вчинено кримінальне правопорушення із застосуванням насильства, так як ОСОБА_5 насильницьким шляхом заволодів грошовими коштами ОСОБА_7 , що сталось внаслідок дій підозрюваного, у зв`язку з цим суттєво збільшується необхідність його ізоляції на час кримінального провадження для забезпечення його швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду, а також безпеки його учасників.

У судовому засіданні слідчий СВ Жашківського ВП Уманського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 та начальник Жашківського відділу Уманської місцевої прокуратури ОСОБА_12 клопотання підтримали та просили його задовольнити.

У судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання, оскільки вважає його необгрунтованим з тих підстав, що впізнання потерпілим проводилося лише по фотокартках.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_6 заперечував проти задоволення клопотання, оскільки пред`явлену підозру ОСОБА_5 вважає необгрунтованою.

Заслухавши доводи слідчого СВ Жашківського ВП Уманського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 , думку начальника Жашківського відділу Уманської місцевої прокуратури ОСОБА_12 , пояснення адвоката ОСОБА_6 та підозрюваного ОСОБА_5 , вивчивши матеріали кримінального провадження та матеріали, додані до клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання про обрання стосовно ОСОБА_5 міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без застосування застави є обґрунтованим та таким, що підлягає до задоволення, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1, п.4 ч.2 ст.183 Кримінального процесуального кодексу України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
У статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року передбачено, що «при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Суду як джерело права».
Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд враховує вимоги п.п.3, 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
Європейський суд з прав людини в своєму рішенні у справі «Летельє проти Франції» від 26 червня 1991 року зазначив, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.
Тобто із зазначеного рішення Європейського суду з прав людини вбачається, що у справах, де особа обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, виходячи з самої тяжкості обвинувачення, попереднє ув`язнення може бути застосоване. Суд зобов`язаний врахувати всі дійсні обставини справи і за наявності підстав, вичерпний перелік яких визначений в ст.183 КПК України, застосувати винятковий вид запобіжного заходу.
Перевіряючи достатність доказів для такого висновку, суд разом з положеннями КПК України, враховує практику Європейського суду з прав людини (зокрема, рішення «Чеботарі проти Молдови» від 13.11.2007 року, п.48), у відповідності до якої слова «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи інформації, котрі могли б переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що конкретна особа, можливо вчинила злочин. Натомість, не будучи наділеним повноваженнями щодо оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення на даній стадії кримінального судочинства, суд позбавлений можливості надати перевагу одним доказам перед іншими шляхом їх оцінки та аналізу в сукупності, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу. Питання щодо доведеності вини особи та правильності кваліфікації її дій у відповідності до закону про кримінальну відповідальність підлягають дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду кримінального провадження по суті.
Так, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_5 суд враховує наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, враховує також тяжкість покарання, що загрожує останньому у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.187 КК України, яке відноситься до категорії тяжких, за яке може бути призначено покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 12 років, тобто є підстави вважати, що останній, перебуваючи на волі, може незаконно впливати на потерпілого, свідків, понятих та експерта у цьому ж кримінальному провадженні, а також ухилятися від органу досудового розслідування і суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки має судимість за вчинення тяжкого злочину, по місцю проживання характеризується незадовільно як особа, яка схильна до зловживання спиртними напоями, у суспільстві характеризується незадовільно, що свідчить про те, що інші більш м`які запобіжні заходи можуть бути недостатніми для запобігання ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.
Відповідно до вимог ч.3 ст.183 КПК України, суд, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених даним Кодексом.
Крім того, згідно п.2 ч.4 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, який вчинено із погрозою застосування насильства щодо потерпілого.

Внаслідок зухвалої поведінки та з метою наживи шляхом заволодіння чужим майном, усвідомлюючи протиправність своїх дій і бажаючи настання суспільно небезпечних наслідків, погрожуючи застосуванням насильства до людини похилого віку, ОСОБА_5 умисно вчинив дане кримінальне правопорушення, у зв`язку з чим суттєво збільшується необхідність ізоляції підозрюваного ОСОБА_5 на час кримінального провадження для забезпечення його швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду, а також безпеки його учасників, а тому суд вважає за необхідне не визначити розмір застави у даному конкретному випадку.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.107, 177, 182-183, 193, 194, 196, 197, 309 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Жашківського ВП Уманського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Застосувати стосовно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком шістдесят днів.

Не визначати розмір застави для ОСОБА_5 у кримінальному провадженні згідно п.1 ч.4 ст.183 КПК України у зв`язку із погрозою застосування насильства щодо потерпілого.

Строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 рахувати з моменту фактичного затримання 03 червня 2019 року до 01 серпня 2019 року.

Виконання ухвали доручити Жашківському ВП УВП ГУНП в Черкаській області.

Копію ухвали вручити учасникам кримінального провадження.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляції безпосередньо до Апеляційного суду Черкаської області протягом 05 днів з дня оголошення ухвали.

Повний текст ухвали проголошено 07 червня 2019 року о 14 год. 45 хв.

Слідчий суддя: ОСОБА_13