судді Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду
справа № 753/4982/19
провадження № 51-2550км19
Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду 8 жовтня 2019 року виніс ухвалу, якою постановив передати кримінальне провадження за касаційною скаргою представника ЖБК «Арсеналець-32» ОСОБА_2 на ухвалу судді Київського апеляційного суду від 13 травня 2019 року про повернення апеляційної скарги представника ЖБК «Арсеналець-32» ОСОБА_2 на ухвалу слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 22 березня 2019 року на розгляд Великої Палати Верховного Суду.
Із таким судовим рішенням не погоджуюсь виходячи з наступного.
Відповідно до п. 3 ч. 2, п. 2 ч. 3 ст. 395 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК) апеляційну скаргу на ухвалу слідчого судді може бути подано протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу суду першої інстанції було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
З матеріалів кримінального провадження вбачається, що ухвалу слідчого судді постановлено з викликом представника ОСОБА_2 , яка була присутня в судовому засіданні 22 березня 2019 року під час прийняття відповідного рішення (а.п. 34-37, 38, 41-43).
Таким чином, відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 395 КПК строк на апеляційне оскарження ОСОБА_2 ухвали слідчого судді обчислюється з дня оголошення вказаної ухвали.
Слідчий суддя з посиланням на ч. 2 ст. 376 КПК постановив ухвалу та оголосив її резолютивну частину 22 березня 2019 року, а повний текст ухвали оголосив 27 березня 2019 року.
Як встановлено судом апеляційної інстанції, представник ЖБК «Арсеналець-32» ОСОБА_2 звернулася до апеляційного суду з апеляційною скаргою 01 квітня 2019 року, про що свідчить штамп на конверті (а.п. 57), тобто з пропуском встановленого законом строку на апеляційне оскарження, при цьому у скарзі вона не порушувала питання про поновлення цього строку.
Доводи в касаційній скарзі щодо необхідності обчислювати п`ятиденний строк звернення з апеляційною скаргою з дня оголошення повного тексту ухвали слідчого судді не ґрунтуються на вимогах закону з огляду на положення ст. 376 КПК, які передбачають, що судове рішення проголошується негайно після виходу суду з нарадчої кімнати, а також не узгоджуються з висновком об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду, викладеним у рішенні від 27 травня 2019 року (№461/1434/180), про те, що у випадку, коли слідчий суддя з посиланням на ч. 2 ст. 376 КПК постановив ухвалу та оголосив її резолютивну частину, а повний текст ухвали оголосив в інший день, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з дня оголошення резолютивної частини ухвали.
На мою думку рішення слідчого судді охоплюється поняттям судове рішення і відповідно до положень передбачених ч. 2 ст. 369, ч. 2 ст. 376 КПК слідчий суддя має право на постановлення резолютивної частини ухвали, оскільки інше не передбачено законом. Висновок про протилежне може паралізувати роботу слідчих суддів, з урахуванням кількості проваджень, які ними розглядаються.
Доводи про те, що інші процесуальні кодекси передбачають відмінний, ніж у КПК, порядок оскарження не спростовують правильність висновків об`єднаної палати в цій частині, оскільки у даній ситуації чинним КПК не передбачено будь-яких виключень та відсутні підстави для застосування аналогії.
Водночас стислі строки на оскарження ухвали, а також подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді безпосередньо до суду апеляційної інстанції (ст. 395 КПК), обумовлені законодавцем саме з урахуванням специфіки питань, які вирішуються під час досудового розслідування та чітко визначених строків проведення досудового розслідування.
При цьому відсутність мотивувальної частини судового рішення на час оголошення її резолютивної частини, жодним чином не перешкоджає можливості подати апеляційну скаргу із зазначенням вимог по суті та в подальшому в порядку ч.3 ст. 403 КПК подати зміни або доповнення до неї чи ж подати у п`ятиденний строк з моменту оголошення повного тексту судового рішення апеляційну скаргу з клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження.
Зважаючи на наведене, а також на те, що зазначене питання чітко врегульовано нормами КПК, які в даному випадку з огляду на необхідність захисту прав сторін у кримінальному провадженні при вирішенні питань, які виникають під час досудового розслідування, передбачають стислі строки оскарження, враховуючи, що такий порядок оскарження в цілому не перешкоджає реалізації прав сторони кримінального провадження при оскарженні рішення слідчого судді в апеляційному порядку, повністю погоджуючись з висновком об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду, викладеним у рішенні від 27 травня 2019 року (№461/1434/180), вважаю, що відсутні підстави для передачі цього кримінального провадження на розгляд Великої Палати Верховного Суду відповідно до ч. 5 ст. 434-1 КПК.
Суддя ОСОБА_1