Справа №705/3520/19
1-кс/705/1435/19
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 серпня 2019 року місто Умань

Слідчий суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 , вивчивши клопотання про арешт майна, внесене в рамках кримінального провадження №0000425 від 06.08.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України,
В С Т А Н О В И В:
Слідчий Уманського РВП УВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_2 звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, внесеним в рамках кримінального провадження №0000425 від 06.08.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України. Клопотання погоджене з прокурором ОСОБА_3 .
У клопотанні просить накласти на зазначене у клопотанні майно, а саме автомобіль Mazda 323 днз (PL) НОМЕР_1 та автомобіль Volkswagen Tiguan днз НОМЕР_2 .
Вивченням клопотання та доданих до нього копій матеріалів кримінального провадження встановлено, що клопотання не відповідає вимогам статей 132 та 171 КПК України.
Згідно ч.3 ст.132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що:
1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;
2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора;
3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.
Частина 6 статті 132 КПК України визначає, що до клопотання слідчого, прокурора про застосування, зміну або скасування заходу забезпечення кримінального провадження додається витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання.
Згідно ч.2 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:
1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;
4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
З матеріалів клопотання вбачається, що з аналогічним клопотанням слідчий вже звертався до слідчого судді і ухвалою слідчого судді ОСОБА_4 від 12.08.2019 року клопотання було повернуте прокурору для усунення недоліків. Строк усунення недоліків був визначений 72 години.
Дане клопотання слідчого датоване 22 серпня 2019 року і цього ж дня надійшло до суду, тобто за межами строку для усунення недоліків, визначених в ухвалі слідчого судді від 12.08.2019 року, тому слідчий суддя розглядає клопотання як таке, що внесено повторно, а не у зв`язку з усуненням недоліків клопотання, яке було повернуто 12.08.2019 року.
До клопотання слідчий долучив витяг з ЄРДР датований 15 серпня 2019 року. Клопотання слідчого датоване 22 серпня 2019 року. Тобто, слідчому судді не надані достовірні дані про те, що станом на 22.08.2019 року слідчий ОСОБА_2 був уповноважений на проведення досудового розслідування, а прокурор ОСОБА_3 , якою погоджене клопотання, була уповноважена на здійснення процесуального керівництва.
До клопотання не додано жодного доказу того, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, так як взагалі не додані докази обставин, які б свідчили про наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України.
Зокрема, слідчий посилається на те, що в результаті дорожньо-транспортної пригоди ОСОБА_5 отримав тілесні ушкодження. Жодного документу з даного приводу не долучено.
У клопотанні слідчий просить накласти арешт на майно.
Частина 1 статті 170 КПК України визначає, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
У клопотанні слідчий не визначає, якого саме права (на відчуження, розпорядження та/або користування майном) він просить тимчасово позбавити. Прохальна частина клопотання взагалі не містить посилань на власника чи володільця майна, про арешт якого просить слідчий.
Враховуючи те, що згідно ч.1 ст.172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею за участю, в тому числі, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, тому клопотання повинно містити засоби зв`язку чи адресу особи, якій належить майно, на яке слідчий просить накласти арешт, з тією метою, щоб слідчий суддя міг здійснити повідомлення такої особи про дату та час розгляду клопотання.
У клопотанні наявні посилання лише на адресу проживання власника Volkswagen Tiguan днз НОМЕР_2 , проте не вказано засоби зв`язку, хоча поштовим зв`язком суддя позбавлений можливості у визначені КПК України строки здійснити належним чином повідомлення власника майна.
Крім того, з клопотання вбачається, що автомобіль Mazda 323 днз (PL) НОМЕР_1 під час пригоди перебував у володінні ОСОБА_6 .Клопотання та додані до нього документи не містять адреси проживання ОСОБА_6 , засоби зв`язку з ним, а також не зазначено, чи дійсно на правових підставах він володів автомобілем.
У клопотанні слідчий цитує ч.1 ст.98 КПК України, яка надає поняття речових доказів. Після чого вказує, що автомобілі є речовими доказами. При цьому не вказує, під які саме ознаки, передбачені ч.1 ст.98 КПК України, підпадають автомобілі.
Згідно ч.3 ст.172 КПК України слідчий суддя, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
Керуючись статтями 132, 170 - 172, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого Уманського РВП УВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_2 про арешт майна, внесене в рамках кримінального провадження №0000425 від 06.08.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України повернути прокурору ОСОБА_3 , встановивши строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1