УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 жовтня 2019 року м. Київ
Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 120 191 001 000 099 34 від 18.10.2019, у якому

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка м. Берегове Закарпатської обл., громадянка України, мадярка, без освіти, яка офіційно не працевлаштована, має на утриманні чотирьох неповнолітніх дітей, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судима,
підозрюється у вчиненні злочинів, передбачених ч. 1 ст. 185, ч. 2 ст. 186 КК України,

у с т а н о в и в :
До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві, погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 10 ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №120 191 001 000 099 34 від 18.10.2019.

На обґрунтування клопотання зазначено, що 18.10.2019 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 185, ч. 2 ст. 186 КК України, відповідно до якої остання 17.10.2019 приблизно о 22 год., перебуваючи поблизу будинку № 1-А по вул. Спортивній у м. Києві, таємно викрала з сумки ОСОБА_5 мобільний телефон «Айфон Х», чим завдала останній матеріальної шкоди у розмірі 26 740 грн.

Крім цього, 18.10.2019 приблизно о 00 год. 15 хв. ОСОБА_4 , перебуваючи поблизу будинку № 50-52 по бул. Т. Шевченка у м. Києві, викрала з сумки ОСОБА_6 грошові кошти у сумі 2 000 грн. У подальшому дії ОСОБА_4 були викриті гр. ОСОБА_6 , однак усну вимогу повернути грошові кошти ОСОБА_4 не виконала та з місця вчинення злочину зникла.

На думку слідчого, існують підстави вважати, що підозрювана може незаконно впливати на потерпілих, а також вчинити інше кримінальне правопорушення.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та наполягав на його задоволенні з наведених у клопотанні підстав.

Підозрювана, не заперечуючи проти обставин, викладених у клопотанні, покладалась на рішення суду.

Слідчий суддя, заслухавши сторони кримінального провадження, дослідивши надані матеріали, дійшов висновку про таке.

Відповідно до ч.1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК.

Частиною 1 статті 194 КПК на слідчого суддю під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу покладений обов`язок встановити існування наступних складових:
-чи доведені обставини, які свідчать про обґрунтованість підозри;
-чи наявні ризики, передбачені статтею 177 КПК, та на які вказує слідчий;
-чи не є достатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
Тлумачення наведених вище процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування до особи запобіжних заходів оцінка наданих сторонами доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.

Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «K.F. проти Німеччини» обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватись арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин.
Крім того, Європейський Суд з прав людини у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.

Отже, на стадії досудового розслідування суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направленні справи до суду.

З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами достатньою мірою підтверджується наявність в діях підозрюваної ОСОБА_4 ознак інкримінованих кримінальних правопорушень.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваної, слідчий суддя відмічає, що ризиком у такому випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

Надаючи оцінку зазначеного прокурором ризику незаконного впливу підозрюваної на потерпілих у даному кримінальному провадженні, слідчий суддя бере до уваги позицію підозрюваної, яка не заперечувала проти обґрунтованості повідомленої їй підозри у вчиненні зазначених протиправних дій, а також має на утриманні чотирьох неповнолітніх дітей, що у свою чергу є вагомим стримуючим фактором, тому ймовірність існування даного ризику дуже низька.

Сукупність зазначених даних, відсутність у наданих стороною обвинувачення матеріалах підтвердження ймовірності вчинення з боку підозрюваної дій, спрямованих на незаконний вплив на потерпілих з метою зміни раніше наданих ними показань або реальних намірів вдатися до таких дій приводить до висновку про відсутність вказаного вище ризику.

Водночас, враховуючи наявність у підозрюваної утриманців та відсутність офіційного та стабільного джерела доходу, слідчий суддя вважає, що не безпідставним є ризик того, що підозрювана може незаконно вчинити інші кримінальні правопорушення.

За результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів, викладених стороною обвинувачення та стороною захисту, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК.

Водночас, слідчий суддя звертає увагу, що ЄСПЛ у своєму рішенні у справі «Хайредінов проти України» зазначив, що тримання особи під вартою буде свавільним, якщо національні суди не розглянули можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.
Вказана вище позиція ЄСПЛ кореспондується з покладеним ч. 3 ст. 176 КПК на слідчого суддю обов`язком відмовити у застосуванні ініційованого стороною обвинувачення запобіжного заходу, якщо прокурор не доведе, що наведені у клопотанні обставини є достатніми для переконання, що більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти доваженим ризикам.
Відповідно до ст.178 КПК при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК, слідчий суддя зобов`язаний оцінити у сукупності всі обставини, у тому числі вік, міцність соціальних зв`язків у місці його постійного проживання, наявність у нього родини й утриманців; репутацію підозрюваного, його майновий стан тощо.
Враховуючи перелічене вище, слідчий суддя дійшов висновку, що прокурором не доведено, що належну процесуальну поведінку підозрюваної не зможе забезпечити інший, менш суворий, ніж тримання під вартою, запобіжний захід.
Зазначені обставини у сукупністю з позицією та процесуальною поведінкою підозрюваної, приводять слідчого суддю до переконання, що запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання зможе у достатній мірі забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної, а також надасть останній можливість офіційно заробляти на життя та забезпечення неповнолітніх утриманців.
На підставі викладеного, керуючись ст. 176-179, 193, 194, 309 КПК України, слідчий суддя
у х в а л и в :
У задоволенні клопотання слідчого Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_7 відмовити.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання та покласти на неї такі обов`язки:

- не відлучатися з м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- прибувати за першою вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду (в залежності від стадії кримінального провадження);

- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну місця свого проживання;

- здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

Строк дії покладених на ОСОБА_4 обов`язків встановити по 16 грудня 2019 року включно.

Підозрювану письмово під розпис повідомити про покладені на неї обов`язки та роз`яснити, що у разі їх невиконання до неї може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на неї може бути накладено грошове стягнення від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних громадян.
Контроль за виконанням ухвали покласти на орган Національної поліції за місцем фактичного проживання ОСОБА_4 .
На ухвалу прокурором, підозрюваною, її захисником упродовж п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1