У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 жовтня 2019 року Слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , слідчого ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Деснянського управління поліції ГУ НП в м. Києві ОСОБА_5 у кримінальному проваджені № 0007224 від 06.10.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 185 КК України, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо підозрюваного

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Полтава, громадянин України, не одруженого, офіційно не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого,-

ВСТАНОВИВ:

08.10.2019 р. старший слідчий СВ Деснянського управління поліції ГУ НП в м. Києві ОСОБА_5 , за погодженням з прокурором Київської міської прокуратури № 3 ОСОБА_3 , звернувся до суду в рамках кримінального провадження № 0007224 від 06.10.2019 року з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_6 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 185 КК України.

Відповідно до клопотання слідчого та наданих матеріалів в провадженні слідчого відділу Деснянського УП ГУ НП в м. Києві знаходиться кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за №0007224 від 06.10.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 185 КК України.

У рамках вказаного кримінального провадження ОСОБА_6 повідомлено про підозру у тому, що він 06.10.2019 року приблизно о 16 годині 50 хвилин, перебуваючи у приміщенні торгівельної зали магазину «АТБ-Маркет», що розташований за адресою: м. Київ, пр. Маяковського, 26, вирішив повторно таємно викрасти чуже майно.

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на повторне таємне викрадення чужого майна, ОСОБА_6 , діючи умисно, протиправно, з корисливих мотивів, впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає, підійшов до стелажів з товаром, з яких викрав чуже майно, що належить ТОВ «АТБ-Маркет», а саме чотири банки ікри, вагою 120 г. кожна, рибопродукт лососева зерниста червона з/б, загальною вартістю 803 грн. 84 коп. Після чого поклав вищезазначений товар до своєї сумки, яка була при останньому.

Продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, ОСОБА_6 , тримаючи вищезазначене майно при собі, пройшов повз касову зону ТОВ «АТБ-Маркет», при цьому не розрахувавшись за товар. Таким чином, виконавши усі дії, які він вважав необхідними для доведення свого злочинного умислу до кінця, однак з причин, які не залежали від його волі, кримінальне правопорушення не було закінчено, оскільки ОСОБА_6 був затриманий працівниками охорони магазину «АТБ-Маркет».

07.10.2019 року о 16 год. 15 хв. ОСОБА_6 повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 185 КК України.

Обґрунтовуючи клопотання, слідчий посилається на існування ризиків, передбачених п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які дають йому достатні підстави вважати, що ОСОБА_6 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки підозрюваний не має постійного джерела доходів та вчинив кримінальне правопорушення маючи запобіжний захід у виді домашнього арешту за вчинення майнового злочину.

Клопотання слідчого відповідає вимогам ст. 184 КПК України, до клопотання долучено копії матеріалів, якими обґрунтовуються його доводи, витяг з ЄРДР, клопотання та додатки вручено підозрюваному.

Розгляд клопотання розпочатий за минуванням трьох годин з часу вручення підозрюваному копії клопотання та матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання.

Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримав, просив його задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_6 у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, просив обрати йому більш м`який запобіжний захід.

Захисник ОСОБА_4 у судовому засіданні просив у задоволенні клопотання відмовити, зважаючи на те, що підозра, пред"явлена ОСОБА_6 , необґрунтована, жодних належних доказів обґрунтованості підозри не надано, а тому підстав для задоволення клопотання немає.

Вислухавши думку учасників судового розгляду, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до положень ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочину діяльність.

Про обґрунтованість підозри, пред`явленої ОСОБА_6 , та причетність підозрюваного до вчиненого, свідчать долучені прокурором до клопотання копії матеріалів кримінального провадження, зокрема: протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення від 06.10.2019 року; протоколом огляду від 06.10.2019 року; протоколами допиту свідків від 07.10.2019 року; поясненнями ОСОБА_6 від 06.10.2019 року; довідкою вартості;

Згідно із вимогами ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Крім того, згідно з положеннями ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд зобов`язані оцінити, в тому числі вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, розмір майнової шкоди, а також дані, що характеризують особу підозрюваного, обвинуваченого.

Як зазначено у ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке, можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», наведеного у п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

При цьому слідчий суддя наголошує, що обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, правильність кримінально-правової кваліфікації діяння потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу.

Отже, слідчий суддя, не вирішуючи наперед питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_6 , приходить до висновку, що причетність вказаної особи до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення достатньою мірою для даної стадії кримінального провадження доводиться доказами, що долучені прокурором у судовому засіданні.

Так, в наданих до суду матеріалах наявні вагомі докази про причетність підозрюваного ОСОБА_6 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 185 КК України, санкція якої передбачає покарання у виді обмеження волі чи позбавлення волі на строк до 5 років. Підозрюваний ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у скоєнні злочину середньої тяжкості, є раніше судимою особою, повторно вчинив умисне корисливе правопорушення.

Прокурор у судовому засіданні довів обставини, передбачені ст. 194 КПК України, п.1, п.2 ч. 1 ст. 194 КПК України, однак не довів обставин, передбачених п.3 ч. 1 ст. 194 КПК України, а саме: недостатність застосування до підозрюваного ОСОБА_6 більш м`якого запобіжного заходу для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Враховуючи те, що ОСОБА_6 підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, що відноситься до злочинів середньої тяжкості, враховуючи особу підозрюваного, який має постійне зареєстроване місце проживання на території України, а також має постійне місце проживання у м. Києві, працює, зважаючи на недоведеність прокурором неможливості застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, слідчий суддя вважає за доцільне застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначено у клопотанні, а саме запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту з покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Слідчий суддя вважає, що у результаті застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту буде досягнута мета забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків і обраний запобіжний захід буде запобігати його спробам переховуватись від органів досудового розслідування, або суду, незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні.

На підставі викладеного, керуючись ст. 177-179, 183, 184, 193, 194, 196, 202, 309 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Відмовити у застосуванні до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на 60 днів - до 05 грудня 2019 року, заборонивши ОСОБА_6 залишати квартиру АДРЕСА_3 .

Покласти на ОСОБА_6 визначені ч. 5 ст. 194 КПК України обов`язки: прибувати за кожною вимогою до слідчого, слідчого судді, прокурора, суду; не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду, утримуватися від спілкування з потерпілим та будь-якими свідками у даному кримінальному провадженні, здати на зберігання слідчому, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні, свій паспорт/паспорти для виїзду за кордон, інші документи, що дають право виїзду з України та в`їзду в Україну.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_6 , що у разі невиконання покладених на нього обов`язків, може бути застосований більш суворий запобіжний захід.

Строк дії обов`язків, покладених судом, визначити до 05 грудня 2019 року включно.

Ухвалу направити для виконання до управління поліції за місцем проживання підозрюваного.

Працівники управління поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтись в його житло, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на підозрюваного зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Ухвала припиняє свою дію після закінчення строку дії ухвали, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1