Провадження № 1-кс/185/3688/19
У Х В А Л А

12 грудня 2019 року слідчий суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 , у присутності підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_7 про застосування до підозрюваного в скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Павлограда, Дніпропетровської області, українця, громадянина України, маючого середню спеціальну освіту, не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого,

запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою -

В С Т А Н О В И В :

Клопотанням слідчого, яке надійшло до суду 12 грудня 2019 року, погодженим з прокурором Павлоградської місцевої прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 , порушується питання про застосування до підозрюваного в скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України, ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.

Відповідно до матеріалів, якими слідчий обґрунтовує клопотання, ОСОБА_6 10 грудня 2019 року, о 21 годині 50 хвилин, перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, прийшов до будинку АДРЕСА_2 , де здійснив дзвінок з мобільного телефону «fly» imei1: НОМЕР_1 з сім-картою «Водафон» № НОМЕР_2 , а саме дзвінок на лінію екстреного виклику оператора «102» Управління організаційно-аналітичного забезпечення та оперативного реагування (УОАЗОР). У ході здійснення даного дзвінка, ОСОБА_6 повідомив працівникам поліції завідомо неправдиву інформацію про те, що місто Дніпро заміновано, тим самим завідомо неправдиво повідомив про підготовку до вибуху, що загрожує загибеллю людей чи іншими тяжкими наслідками, що призвело до безпідставного відволікання сил і засобів спеціальних служб від виконання їх обов`язків для перевірки вказаного повідомлення та вжиття заходів з метою запобігання загибелі людей та іншим тяжким наслідкам.

10 грудня 2019 року відомості про вказане кримінальне правопорушення було внесено до ЄРДР за № 0002382, попередня правова кваліфікація органів досудового розслідування дій ОСОБА_6 ч. 1 ст. 259 КК України, а саме завідомо неправдиве повідомлення про підготовку вибуху, який загрожує загибеллю людей чи іншими тяжкими наслідками.
На думку слідчого, що погоджено з прокурором, відносно підозрюваного ОСОБА_6 має бути застосований запобіжний захід саме у вигляді тримання під вартою у зв`язку з обґрунтованою підозрою у вчиненні ним кримінального правопорушення, враховуючи що ОСОБА_6 вчинив тяжкий злочин, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі від двох до шести років, крім того, перебуваючи під загрозою застосування до нього суворого покарання, у разі доведеності його вини у вигляді позбавлення волі, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.
У судовому засіданні слідчий підтримав клопотання.
Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримала, просила його задовольнити. Крім того, зазначила про необхідність обрання підозрюваному застави у розмірі вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Підозрюваний ОСОБА_6 підозру визнав, просив застосувати до нього запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.
Захисник адвокат ОСОБА_5 , у судовому засіданні просила застосувати до ОСОБА_6 будь-який більш м`який запобіжний захід ніж тримання під вартою.
Вивчивши клопотання слідчого та матеріали додані до клопотання, з`ясувавши думку осіб, що приймали участь у розгляді клопотання слідчого, зокрема, міркування прокурора та слідчого щодо доведеності наданими слідчому судді доказами обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК України, проаналізувавши та зіставивши результати розгляду клопотання слідчого між собою, та в сукупності з наданим до клопотання обґрунтуванням приходжу до наступного висновку.

Статтею 176 КПК України передбачений перелік запобіжних заходів, одним з яких є й такий запобіжний захід, як тримання під вартою.

Відповідно до ч. 4 ст. 176 КПК України запобіжні заходи застосовуються під час досудового розслідування слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора.

Слідчим доведено, що відносно підозрюваного ОСОБА_6 проводиться досудове розслідування, оскільки даний факт за № 0002382 від 10 грудня 2019 року зареєстрований в Єдиному реєстрі досудових розслідувань.

Встановлено, що ОСОБА_6 було затримано 10 грудня 2019 року о 22:00 год. працівниками поліції, тому згідно ст. 209 КПК України момент затримання вважається о 22:00 год. 10 грудня 2019 року.

11 грудня 2019 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України.

12 грудня 2019 року підозрюваним було отримано копію клопотання з доданими матеріалами про застосування відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Згідно п.п. 1,5 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є запобігання спробам обвинуваченого переховуватися від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка у цьому кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином вчинити інше кримінальне правопорушення.

Окрім того, статтею 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі й вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим, вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність його соціальних зв`язків, наявність постійного місця роботи, навчання, його репутацію, майновий стан, наявність судимостей, дотримання раніше застосованих запобіжних заходів та інше.

На виконання вказаних вимог Закону, відповідно до матеріалів клопотання відносно ОСОБА_6 , останній є особою, яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відповідно до ст. 12 КК України, є тяжким злочином, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі від двох до шести років, не працює, не одружений, не має міцних соціальних зв`язків, не має постійного місця проживання, раніше судимий.

Додані до клопотання слідчого рапорт чергового Павлоградського ВП внесений до ЖЄО № 30572, протокол огляду місця події, протокол огляду мобільного телефону є вагомими і достатньо повно обґрунтовують підозру відносно ОСОБА_6 щодо вчинення останнім кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України.

З урахуванням вищевикладеного, суд приходить до висновку, що підозрюваний ОСОБА_6 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення і тому вимагає застосування саме виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відтак, приходжу до висновку, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, у зв`язку з чим не може бути застосованим відносно підозрюваного ОСОБА_6 .
Згідно ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим кодексом. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави.
У чинність ч. 4 с. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Враховуючи, що злочин у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 , згідно ст. 12 КК України належить до тяжких злочинів, обставини вчиненого кримінального правопорушення, майновий стан підозрюваного та ризики, передбачені статтею 177 цього Кодексу, а також те, що розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього, суд вважає за необхідне застосувати до нього розмір застави 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
При застосуванні запобіжного заходу у вигляді застави підозрюваному роз`яснюються його обов`язки і наслідки їх невиконання, а заставодавцю - у вчиненні якого кримінального правопорушення підозрюється чи обвинувачується особа, передбачене законом покарання за його вчинення, обов`язки із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом, а також наслідки невиконання цих обов`язків, що передбачено ч. 3 ст. 182 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 184, 186, 193, 196, 197, 309, 372, 395 КПК України -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого СВ Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_7 про застосування до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Павлограда, Дніпропетровської області, українця, громадянина України, маючого середню спеціальну освіту, не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 діб, обчислюючи строк тримання під вартою з моменту затримання, а саме з 22.00 год. 10 грудня 2019 року до 22 год. 00 хв. 08 лютого 2020 року.

Встановити ОСОБА_6 заставу у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 42 040 (сорок дві тисячі сорок) грн., які необхідно внести у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому КМУ.
Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому КМУ.
Заставодавцем не може бути юридична особа державної або комунальної власності або така, що фінансується з місцевого, державного бюджету, бюджету Автономної Республіки Крим, або у статутному капіталі якої є частка державної, комунальної власності, або яка належить суб`єкту господарювання, що є у державній або комунальній власності.
В разі внесення застави, уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити ОСОБА_6 з під варти у зв`язку з внесенням застави. Після внесення застави підозрюваний ОСОБА_6 буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.
В разі внесення застави, покласти на ОСОБА_6 обов`язки:
1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду;
2) не відлучатися без дозволу слідчого, прокурора, суду з м. Павлоград Дніпропетровської області.
В разі внесення застави, строк дії покладених на ОСОБА_6 обов`язків не може перевищувати двох місяців.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Роз`яснити заставодавцю обов`язок із забезпечення належної поведінки підозрюваного та його явки за викликом.
У випадку невиконання підозрюваним ОСОБА_6 , покладених обов`язків, застава буде звернута в дохід держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України й використана у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.
Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Дніпропетровської області протягом п`яти днів з моменту її оголошення, а особою, що утримується під вартою - протягом того ж строку з моменту вручення копії ухвали.

Cлідчий суддя: ОСОБА_1