ЖОВТНЕВИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
Провадження № 1-кс/201/6303/2019
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
15 листопада 2019 року м. Дніпро

Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Дніпрі клопотання Дніпровської міської ради про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 16 вересня 2016 року по справі №201/13115/16-к, -

ВСТАНОВИВ:

04 листопада 2019 року представник Дніпровської міської ради ОСОБА_3 (діє на підставі довіреності № 7/10-2352 від 01.08.2019 року) звернувся до Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська з клопотанням, в якому просив суд скасувати арешт, накладений ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 16 вересня 2016 року по справі №201/13115/16-к щодо нежитлового приміщення № 67, яке складається з позиції 1-38 загальною площею 440,7 кв.м., ганок літ. а8, розташоване в житловому будинку 99 (літ. А-4) по вул. Робочій в м. Дніпрі (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1).

В обґрунтування заявленого клопотання заявник зазначив, що територіальна громада міста в особі Дніпровської міської ради є власником нежитлового приміщення № 67, яке складається з позиції 1-38 загальною площею 440,7 кв.м., ганок літ. а8, розташоване в житловому будинку 99 (літ. А-4) по вул. Робочій в м. Дніпро (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1). Право власності за територіальною громадою міста в особі Дніпровської міської ради зареєстровано на підставі рішення Господарського суду Дніпропетровської області по справі №904/5050/17 від 19 червня 2017 року, про що є відповідний запис в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно № 22085129 від 22 серпня 2017 року. Згідно інформації, яка зазначена в Інформаційних довідках, вищевказані об`єкти знаходяться під арештом, який був накладений 19 вересня 2016 року на підставі ухвали Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 16 вересня 2016 року по справі №201/13115/16-к, про що містяться в Державному реєстрі прав власності на нерухоме майно записи про обтяження, а саме: нежитлове приміщення № 67, яке розташоване в житловому будинку 99 по вул. Робочій в м. Дніпрі запис №16484103 від 20 вересня 2016 року. Дніпровська міська рада не була учасником кримінального провадження під час якого було накладено арешт на вищевказані об`єкти.

Представник Дніпровської міської ради ОСОБА_3 в судове засідання надав до суду заяву, в якій просив розглянути клопотання за його відсутності та без застосування технічних засобів фіксування судового процесу. Клопотання просив задовольнити в повному обсязі.

Прокурор Коваль Інаправив на електронну адресу суду заяву, в якій просив розглянути клопотання без його участі, не заперечував проти його задоволення, оскільки об`єкти нерухомого майна повернуто законному власнику територіальній громаді міста, а арешт накладений на майно, позбавляє представника власника цього майна - Дніпровську міську раду реалізовувати своє право щодо розпорядження ним.

Розглянувши клопотання, вивчивши матеріали справи, слідчий суддя приходить до такого висновку.

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 16 вересня 2016 року у справі № 201/13115/16-к накладено арешт на об`єкти нерухомості, які належали територіальній громаді міста Дніпропетровська та знаходилися на балансі КП КЖЕП «Південне», зокрема приміщення 67, площею 472,2, що знаходиться за адресою: м. Дніпро, вул. Робоча, 99.

Із ухвали слідчого судді про накладення арешту вбачається, що в провадженні першого СВ СУ прокуратури Дніпропетровської області перебуває кримінальне провадження № 0000798 від 13 вересня 2016 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.

Під час досудового розслідування встановлено, що службові особи Дніпропетровської міської ради, КЖЕП «Лівобережжя», «Південне», КВРЖЕП Амур-Нижньодніпровського та Ленінського районів Дніпропетровської міської ради, арбітражні керуючі ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , суб`єкт оціночної діяльності фізична особа підприємець ОСОБА_6 , зловживаючи своїм службовим становищем, діючи умисно, з метою одержання неправомірної вигоди у період 2012-2013 років всупереч інтересам територіальної громади міста Дніпропетровська допустили відчуження за зниженою вартістю об`єктів комунального майна територіальної громади міста Дніпропетровська, що розташовані у місті, які знаходяться на балансі вказаних підприємств, на користь суб`єктів господарювання приватного права, чим спричинили настання тяжких наслідків. При цьому, посадовцями міськради взагалі не забезпечено юридичного супроводу під час слухання справи про банкрутства зазначених підприємств.

Також, досудовим розслідуванням встановлено, що частина коштів від продажу вказаного майна за договорами, укладеними ОСОБА_5 та ОСОБА_4 на теперішній час на рахунки вказаних комунальних підприємств не надходила. Тобто розслідуванням встановлено, що службові особи Дніпропетровської міської ради, КП КЖЕП «Південне» ДМР, КП «Бюро обліку майнових прав та діяльності з нерухомістю» ДМР були обізнані про те, що спірні нежитлові приміщення, які знаходилися на балансі КП КЖЕП «Південне» ДМР не передано на баланс спеціалізованого підприємства КП «Бюро», існували рішення судів щодо зобов`язання здійснити таку передачу майна, що у подальшому, як встановлено слідством призвело до його відчуження та вибуття із права комунальної власності територіальної громади.

Окрім того, у ході розслідування даного кримінального провадження слідством встановлено, що за результатами вказаної протиправної діяльності територіальній громаді міста завдано тяжких наслідків, що виразилось у незаконному відчуженні вказаних об`єктів нерухомості, що знаходилися на балансі КП КЖЕП «Південне» та належали територіальній громаді за зниженою вартістю.

На підставі викладеного, слідчий просив суд накласти арешт на нерухоме майно.

Слідчий суддя, з`ясувавши думку прокурора, а також дослідивши матеріали клопотання, дійшов висновку про те, що клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Метою арешту майна є забезпечення кримінального провадження, забезпечення цивільного позову у кримінальному провадженні, забезпечення конфіскації або спеціальної конфіскації. Арештованим може бути майно, яким володіє, користується чи розпоряджається підозрюваний, обвинувачений, засуджений, треті особи, юридична особа, до якої може бути застосовано заходи кримінально правового характеру за рішенням, ухвалою суду, слідчого судді. Треті особи, майно яких може бути арештовано, - особи, які отримали чи придбали у підозрюваної, обвинуваченої чи засудженої особи майно безоплатно або в обмін на суму, значно нижчу ринкової вартості, або знали чи повинні були знати, що мета такої передачі - отримання доходу від майна, здобутого внаслідок вчинення злочину, приховування злочину та/або уникнення конфіскації. Вищезазначені відомості щодо третьої особи повинні бути встановлені в судовому порядку на підставі достатності доказів.
Підставою арешту майна є наявність ухвали слідчого судді чи суду за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що майно є предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення, набуте злочинним шляхом, є доходом від вчиненого злочину або отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину. Арешт майна можливий також у випадках, коли санкцією статті Кримінального кодексу України, що інкримінується підозрюваному, обвинуваченому, передбачається застосування конфіскації, до підозрюваної, обвинуваченої особи заявлено цивільний позов у кримінальному провадженні. Арешт також може бути застосовано до майна третіх осіб з урахуванням частини другої цієї статті.

Згідно із ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Статтею 214 КПК України визначено, що досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, а така процесуальна заборона як арешт майна застосовується до вичерпного кола суб`єктів указаного у ст. 170 КПК України.

Відповідно до цієї норми така заборона стосується підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру. Крім того, арешт може бути накладено за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що майно є предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення, набуте злочинним шляхом, є доходом від вчиненого злочину або отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину.

Пунктом 13 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 05 квітня 2013 року № 223-559/0/4-13 «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження» встановлено, що розгляд питання щодо скасування заходів забезпечення кримінального провадження здійснюється у порядку, передбаченому статтями 147, 158, 174 КПК. Слідчий суддя скасовує ці заходи забезпечення лише у випадках: визнання доводів особи, яка не була присутня при прийнятті рішення про накладення грошового стягнення, щодо безпідставності застосування такого заходу обґрунтованими. Рішення за результатами розгляду клопотання про скасування ухвали про накладення грошового стягнення оскарженню не підлягає; надходження від підозрюваного/обвинуваченого, його захисника, законного представника, іншого власника чи володільця майна клопотання про скасування повністю або частково арешту майна, якщо зазначені особи: 1) не були присутні при розгляді питання про арешт майна; 2) доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу минула потреба; 3) доведуть, що арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до п. 2.6 Узагальнення судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 07 лютого 2014 року при накладенні арешту на майно слід перевіряти наявність - належних підстав для арешту майна; - доказів, що вказують на вчинення особою чи особами, на майно яких слідчий просить накласти арешт, кримінального правопорушення; - встановлення розміру шкоди та питання щодо наявності цивільного позову, та співрозмірність обмеження права власності; - відповідність клопотання слідчого вимогам ст. 171 КПК; - чи накладається арешт на майно особи, яка не є підозрюваним у кримінальному провадженні.

Наявними матеріалами підтверджено, що із клопотанням про скасування арешту майна звернувся представник Дніпровської міської ради ОСОБА_3 .

Відповідно до Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 98790338 власником нежитлового приміщення № 67, яке розташоване в житловому будинку 99 по вул. Робочій в м. Дніпрі є територіальна громада міста Дніпра в особі Дніпровської міської ради.

У ході розгляду клопотання було встановлено, що підставою для накладення арешту на об`єкти нерухомості було зловживання службовим становищем службовими особами Дніпропетровської міської ради, КЖЕП «Лівобережжя», «Південне», КВРЖЕП Амур-Нижньодніпровського та Ленінського районів Дніпропетровської міської ради, арбітражними керуючими ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , суб`єктом оціночної діяльності фізичною особою підприємцем ОСОБА_6 .

Відомості про те, що із арештованим майном проводяться які-небудь слідчі дії у справі відсутні.

При вирішенні питання про скасування арешт слідчий суддя враховує позицію прокурора, який не заперечував проти скасування арешту.

Зазначені обставини підтверджуються вивченими слідчим суддею матеріалами, в той час як в них не міститься обґрунтованих фактичних даних, які б свідчили про необхідність подальшого арешту у цьому кримінальному провадженні.

Слідчий суддя відзначає, що арешт на майно діє з вересня 2016 року і порушує розумні строки такого заходу забезпечення кримінального провадження та визначений цивільним законодавством зміст права власності (розпорядження, володіння, користування).

Пунктом 18 ч. 1 ст. 3 КПК України визначено, що до повноважень слідчого судді належить здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

З огляду на це подальший арешт майна за відсутністю передбачених для цього підстав може порушити право власника на вільне використання належного йому майна.

Зважаючи на викладене, вимоги клопотання про скасування арешту, накладеного у цьому кримінальному провадженні на майно підлягає задоволенню.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 173, 174, 376 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання Дніпровської міської ради про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 16 вересня 2016 року по справі №201/13115/16-к - задовольнити.
Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 16 вересня 2016 року по справі №201/13115/16-к щодо нежитлового приміщення № 67, яке складається з позиції 1-38 загальною площею 440,7 кв.м., ганок літ. а8, розташоване в житловому будинку 99 (літ. А-4) по вул. Робочій в м. Дніпрі (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1).

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1