Справа № 336/7281/19
пр. № 1-кс/336/2203/2019
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 листопада 2019 року м. Запоріжжя

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Запоріжжя клопотання ст.слідчого Шевченківського відділення поліції Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Запорізькій області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Запорізької місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_4 про арешт майна, по матеріалам досудового розслідування, внесеного 13.11.2019 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002979 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

ВСТАНОВИВ:

15.11.2019 р. до Шевченківського районного суду м. Запоріжжя надійшло вищевказане клопотання.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що 12.11.2019 р. до Шевченківського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області надійшло повідомлення про те, що за адресою АДРЕСА_1 виявлено труп ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , без ознак насильницької смерті.

Під час проведення огляду місця події, вхідні двері квартири були зачинені на замок, який був зачинений за допомогою ключів, які надав ОСОБА_6 (квартиронаймач).

Крім того, на даній стадії досудового розслідування особи, яким на законних підставах можливо передати на збереження вилучене майно, не встановлені.

Слідчий просить винести ухвалу про арешт майна, а саме квартири АДРЕСА_2 .
Слідчий подав клопотання про розгляд справи без його участі, клопотання підтримує, просить задовольнити.

Дослідивши клопотання, матеріали, якими слідчий обґрунтовує його доводи, приймаючи до уваги позицію слідчого, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

Клопотання обґрунтовано тим, що 12.11.2019 р. проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_1 . В ході огляду місця події, в приміщенні зазначеної квартири виявлено труп ОСОБА_5 , 1971 р.н., який на підставі ст.238 КПК України, направлено до ЗОБ СМЕ для проведення судової-медичної експертизи.
Під час досудового розслідування встановлено, що згідно інформаційної довідки № 188563343 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, за ОСОБА_5 зареєстровано право власності на 1/2 частку квартири АДРЕСА_2 .
На даний час спадкоємці померлого ОСОБА_5 не встановлені, оригінали документів про право власності на квартиру відсутні.
Статтею 131 КПК України визначено, що заходи забезпечення кримінального провадження, до яких відноситься арешт майна, застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно в тому числі є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно з ч. 2, ч. 3, ч. 4 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого про арешт майна повинно бути зазначено: підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Згідно з ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Як вбачається з матеріалів провадження, слідчий, звертаючись до слідчого судді із клопотанням про арешт майна зазначив, що метою накладення арешту на майно є запобігання можливості його пошкодження, використання чи відчуження.

З доданих слідчим до клопотання доказів вбачається доведеність необхідності арешту та наявність ризиків, передбачених абзацом другим ч. 1 ст. 170 КПК України.
З урахуванням наведеного, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання про арешт майна відповідає вимогамст. 171 КПК України та містить правові (законні) підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна.
У відповідності до п.4 ч.5 ст.173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя постановляє ухвалу в якій зазначає заборону, обмеження розпоряджатися або користуватися майном у разі їх передбачення та вказівку на таке майно.
Крім того, матеріали провадження свідчать, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси володільця майна з метою попередження настання наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Керуючись ст.ст. 167, 170-173 КПК України, -

УХВАЛИВ :

Клопотання ст.слідчого Шевченківського відділення поліції Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Запорізькій області ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити частково.

Накласти арешт на 1/2 частку квартири АДРЕСА_2 , право власності на яку зареєстровано за ОСОБА_5 , РНОКПП НОМЕР_1 , з забороною користуватися та розпоряджатися цією часткою вказаної квартири.
У задоволенні клопотання в іншій частині - відмовити.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1