У Х В А Л А

Іменем України

№ 610/1744/19

№ 1-кс/610/996/2019

м. Балаклія 17.07.2019 року

Балаклійський районний суд Харківської області -

слідчий суддя: ОСОБА_1

за участі

прокурора: ОСОБА_2 ,

підозрюваного: ОСОБА_3 ,

захисника: ОСОБА_4 ,

секретаря: ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ Балаклійського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 за кримінальним провадженням № 0000585 про направлення до медичного закладу для проведення стаціонарної психіатричної експертизи

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; уродженця с. Волохів Яр Чугуївського району Харківської області, зареєстрованого в АДРЕСА_1 , жителя АДРЕСА_2 ; громадянина України,

підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 125 КК України,

в с т а н о в и в:

Погоджене з прокурором клопотання обґрунтовано повідомленням про підозру у тому, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , 11.06.2019р. близько 20.00год. знаходячись на ігровому полі на прилеглій території Балаклійської ЗОШ № 6 за адресою: АДРЕСА_3 в ході сварки між ним та неповнолітнім ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 на ґрунті раніше виниклих неприязних стосунків, маючи умисел на спричинення тілесних ушкоджень останньому, умисно наніс один удар кулаком лівої руки в праву сторону обличчя та один удар правою ногою в область потилиці неповнолітньому ОСОБА_7 . В результаті нанесених ударів неповнолітньому потерпілому ОСОБА_7 спричинено наступні тілесні ушкодження: крововилив на білковій оболонці правого ока, синець в навколоочній ділянці справа, які згідно висновку судово медичної експертизи № 12-14/272-БЛ/19 від 01.07.2019 відносяться до легких тілесних ушкоджень та закриту черепно-мозкову травму у вигляді струсу головного мозку, яка згідно висновку судово медичної експертизи № 12-14/272-БЛ/19 від 01.07.2019 відноситься до легких тілесних ушкоджень, що спричинило короткочасний розлад здоров'я.

Досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні № 0000585 за ч. 2 ст. 125 КК України встановлено, що ОСОБА_3 , перебував на диспансерному обліку у лікаря-психіатра. В ході досудового розслідування проведено амбулаторну судово-психіатричну експертизу та відповідно до висновку судово-психіатричного експерта № 408 від 09.07.2019р. ОСОБА_3 потребує проведення стаціонарної судово-психіатричної експертизи.

В суді прокурор підтримала подане клопотання з наведених у ньому підстав.

Підозрюваний та захисник покладалися на розсуд суду.

Як убачається з клопотання і доданих на його обґрунтування матеріалів, слідчим відділенням Балаклійського ВП ГУНП в Харківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000585. Відомості про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ЄРДР) було внесено 12.06.2019р. з кваліфікацією за ч. 2 ст. 125 КК України.

02.07.2019р. ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 125 КК України умисне легке тілесне ушкодження, що спричинило короткочасний розлад здоров'я.

З відповіді Комунального некомерційного підприємства Балаклійської районної ради Харківської області «Балаклійська центральна клінічна районна лікарня» від 05.06.2019р. вбачається, що ОСОБА_3 знаходився на диспансерному обліку у лікаря-психіатра.

З висновку судово-психіатричного експерта № 408 від 09.07.2019р. вбачається, що при амбулаторному обстеженні психічний стан ОСОБА_3 неоднозначний, потребує проведення стаціонарної судово-психіатричної експертизи. У 2013р. та 2014р. перебував на стаціонарному лікуванні в Комунальному некомерційному підприємстві Харківської обласної ради «Обласна клінічна психіатрична лікарня №3».

Частиною першою ст. 509 КПК України передбачено, що слідчий, прокурор зобов`язані звернутися з клопотанням до слідчого судді щодо залучення експерта (експертів) для проведення психіатричної експертизи у разі, якщо під час кримінального провадження будуть встановлені обставини, які дають підстави вважати, що особа під час вчинення суспільно небезпечного діяння була в неосудному або обмежено осудному стані або вчинила кримінальне правопорушення в осудному стані, але після його вчинення захворіла на психічну хворобу, яка позбавляє її можливості усвідомлювати свої дії або керувати ними. Такими обставинами, зокрема, є: 1) наявність згідно з медичним документом у особи розладу психічної діяльності або психічного захворювання; 2) поведінка особи під час вчинення суспільно небезпечного діяння або після нього була або є неадекватною (затьмарення свідомості, порушення сприйняття, мислення, волі, емоцій, інтелекту чи пам`яті тощо).

Ч. 2 вказаної статті визначено, що у разі необхідності здійснення тривалого спостереження та дослідження особи може бути проведена стаціонарна психіатрична експертиза, для чого така особа направляється до відповідного медичного закладу на строк не більше двох місяців. Питання про направлення особи до медичного закладу для проведення психіатричної експертизи вирішується під час досудового розслідування - ухвалою слідчого судді за клопотанням сторони кримінального провадження в порядку, передбаченому для подання та розгляду клопотань щодо обрання запобіжного заходу, а під час судового провадження - ухвалою суду.

Організаційні засади проведення судово-психіатричної експертизи визначено Порядком проведення судово-психіатричної експертизи, що затверджений наказом Міністерства охорони здоров`я № 865 від 08.05.2018, відповідно до якого за формою проведення судово-психіатрична експертиза може бути амбулаторною, стаціонарною, посмертною.

З аналізу положень вказаного Порядку слідує, що психіатрична експертиза може проводитись як в амбулаторному, так і в стаціонарному порядку. Причому експерти, які проводять амбулаторну експертизу, у разі неможливості відповісти на всі поставлені перед ними запитання обґрунтовують висновок про необхідність проведення стаціонарної психіатричної експертизи.

При цьому, як визначено ч. 2 ст.509 КПК України, стаціонарна психіатрична експертиза може бути проведена в разі необхідності здійснення тривалого спостереження та дослідження особи.

Наслідком задоволення клопотання є направлення особи до відповідного медичного закладу на строк до двох місяців, що є суттєвим обмеженням її прав та свобод.

Вирішуючи клопотання слідчий суддя враховує правові позиції ЄСПЛ, відповідно до яких тримання особи у психіатричному закладі без достатніх на те підстав є позбавлення свободи у значенні підпункту «е» п. 1 ст. 5 Конвенції (п. 67 рішення від 05.06.2014 року у справі «Акопян проти України», п. 105 рішення від 17.04.2014 року по справі «Руденко проти України»). Поняття позбавлення свободи поєднує у собі як об'єктивний елемент, а саме тримання особи в обмеженому просторі протягом значного періоду часу, так і суб'єктивний елемент, тобто відсутність достовірної згоди особи на таке тримання (п.п. 71 і 74 рішення від 16.06.2005 року у справі «Шторк проти Німеччини»).

На обґрунтування підозри у вчиненні ОСОБА_3 інкримінованого злочину до суду слідчим та прокурором надано лише протокол допиту неповнолітнього потерпілого ОСОБА_7 .

Тому підозра у вчиненні ОСОБА_3 інкримінованого йому злочину є очевидно необґрунтованою, оскільки не підтверджується матеріалами клопотання і в суді прокурором таких даних також не надано, тому у його задоволенні необхідно відмовити за необґрунтованістю.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 242-245, 509 КПК України,

п о с т а н о в и в:

Повністю відмовити у задоволенні клопотання.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а підозрюваним в той же строк, але з моменту отримання її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1