ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/6305/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" вересня 2019 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 , вивчивши клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000017,

В С Т А Н О В И В:

12.09.2019 ОСОБА_2 (далі по тексту ОСОБА_2 , заявник) звернулася до слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва з клопотанням про скасування арешту квартири АДРЕСА_1 , накладеного ухвалою слідчого судді від 30.01.2019 в рамках кримінального провадження № 0000017.

Вивчивши клопотання, слідчий суддя встановив непідсудність його Дарницькому районному суду м. Києва.

Так, відповідно до положень ст. 131 цього Кодексу арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, які застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Частина 2 статті 132 КПК України встановлює загальне правило, за яким клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, а у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду.
Підстави та процедура розгляду клопотання про скасування арешту майна врегульовані нормою статті 174 КПК України, згідно положень якої підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
За змістом пункту 18 частини 1 статті 3 КПК України слідчим суддею є суддя суду першої чи апеляційної інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, визначеному цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Системний аналіз вищенаведених положень кримінального процесуального закону дає підстави для висновку, що незважаючи на відсутність у нормі статті 174 КПК України вказівки на підсудність клопотання про скасування арешту майна, це питання повинно розглядатися слідчим суддею того суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Судом встановлено, що після постановлення слідчим суддею Дарницького районного суду м. Києва ухвали про арешт належної заявнику квартири кримінальне провадження № 0000017 було передано за предметною підслідністю до територіального відділення Державного бюро розслідувань.

Відтак на цей час кримінальне провадження, в рамках якого подане дане клопотання, розслідується органом досудового розслідування, який знаходиться поза межами територіальної підсудності Дарницького районного суду у м. Києва.

Зважаючи на викладене, суд вбачає підстави для застосування аналогії закону, а саме: норми пункту 2 частини 2 статті 304 КПК України щодо повернення скарги, яка не підлягає розгляду в цьому суді.

Керуючись статтями 174, 132, 9, пунктом 2 частини 2 статті 304 КПК України слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000017 повернути заявнику.

Слідчий суддя: