Справа № 754/6716/19
У Х В А Л А
Іменем України

10 травня 2019 року м. Київ
Слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва: - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря: - ОСОБА_2 ,
за участю прокурора: - ОСОБА_3 ,
в присутності підозрюваного: - ОСОБА_4 ,
за участю захисника: - ОСОБА_5 ,
перекладача: - ОСОБА_6 , -
розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Деснянського УПГУНП у м. Києві ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Цителі-Варсклаві Нахахулівської сільради Республіки Грузія, грузина, громадянина Грузії, непрацюючого, неодруженого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого:
- 05.12.2012 року Дзержинським районним судом м. Харкова за ч. 2 ст. 186, ч. 3 ст. 186, ч. 4 ст. 186 КК України до 6 років позбавлення волі, 18.05.2018 року звільнений по відбуттю строку покарання, -

В С Т А Н О В И В :

08.05.2019 року старший слідчий СВ Деснянського УПГУНП у м. Києві ОСОБА_7 , за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури № 3 ОСОБА_3 , звернулася до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
Відповідно до клопотання слідчого та наданих матеріалів вбачається, що в провадженні слідчого відділу Деснянського УПГУНП в м. Києві знаходиться кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за № 003424 від 07.05.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
У рамках вказаного кримінального провадження 08.05.2019 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, а саме в тому, що він 07.05.2019 року приблизно о 14 годині 30 хвилин, вступивши у попередню змову із ОСОБА_8 , переслідуючи мету таємного викрадення чужого майна, діючи з корисливих мотивів, повторно, спільно із ОСОБА_8 , скориставшись тим, що за їх діями ніхто не спостерігає, шляхом пошкодження замка вхідних дверей, проникли до квартири за адресою: АДРЕСА_2 , звідки таємно викрали майно, яке належить потерпілому ОСОБА_9 , а саме ТВ-тюнер «Homecast С-3200 СО», та електрочайник «Maxwell», загальною вартістю 2000 гривень. Після цього, утримуючи вказане чуже майно при собі, ОСОБА_4 та ОСОБА_8 з квартири пішли, розпорядились вказаним чужим майном на власний розсуд, тим самим таємно викравши чуже майно та спричинивши потерплому ОСОБА_9 майнову шкоду в розмірі 2000 гривень.

Обґрунтовуючи клопотання слідчий посилається на існування ризиків, які дають йому достатні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_4 , який постійного місця роботи та постійного джерела доходу не має, не одружений, не має міцних соціальних зв`язків, маючи не зняту та не погашену у встановленому законом порядку судимість, вчинив новий умисний злочин, повторно, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, може вчинити інше кримінальне правопорушення. Слідчий вважає, що обрання менш суворого запобіжного заходу не зможе забезпечити виконання підозрюваним покладені на нього процесуальних обов`язків.
Клопотання слідчого відповідає вимогам ст. 184 КПК України, в клопотанні викладені обставини, на підставі яких слідчий прийшов до висновку про наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, до клопотання долучено копії матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання.
В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити.
Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник ОСОБА_5 проти клопотання заперечували. При цьому захисник зазначив, що повідомлена ОСОБА_4 підозра є необґрунтованою, оскільки в матеріалах справи відсутні будь-які фактичні дані, які б підтверджували причетність останнього до інкримінованого йому діяння. Крім того, захисник звертає увагу на те, що вказує на те, що на даний час у матеріалах клопотання Посилаючись на недоведеність прокурором наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а також на те, що підозрюваний має постійне місце проживання у м. Києві за адресою: АДРЕСА_1 , яку підозрюваний винаймає разом із цивільною дружиною, на підставі договору оренди житлового приміщення, захисник просив застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Вислухавши думки прокурора, підозрюваного та його захисника, вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до наступного.
Відповідно до положень ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочину діяльність.
Згідно ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд зобов`язані оцінити, в тому числі вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, розмір майнової шкоди, а також дані, що характеризують особу підозрюваного, обвинуваченого.
Як зазначено в ч. 3 ст. 176 КПК України слідчий суддя, суд відмовляє в застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.
Як зазначено у ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке, можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», наведеного у п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.
При цьому слідчий суддя наголошує, що обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, правильність кримінально-правової кваліфікації діяння потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу.
Отже, слідчий суддя, не вирішуючи наперед питання про доведеність вини та правильності кваліфікації дій ОСОБА_4 , приходить до висновку, що причетність вказаної особи до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення у достатній мірі доводиться доказами, що долучені до клопотання про обрання запобіжного заходу, а також наданими прокурором у судовому засіданні.
Так, підозрюваний ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у скоєнні тяжкого злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, санкція якої передбачає покарання у виді позбавлення волі та строк від трьох до шести років, раніше судимий, без визначеного роду занять, суспільно-корисною працею не займається, немає постійного джерела доходу та міцних соціальних зв`язків, його стан здоров`я не перешкоджає перебуванню у місці попереднього ув`язнення.

Враховуючи викладене, вважаю, що запобіжний захід саме у вигляді тримання під вартою забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного, виконання ним процесуальних обов`язків. Більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
У відповідності до вимог ст. 182 КПК України, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи обставини та тяжкість кримінального правопорушення, у скоєнні якого підозрюється ОСОБА_4 , його майновий стан, вважаю за необхідне визначити підозрюваному заставу у розмірі - 30 (тридцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.
Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 181, 183, 184, 186, 193, 194, 195, 196, 202, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:
Обрати ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів.
Строк тримання ОСОБА_4 під вартою рахувати з моменту його фактичного затримання, а саме з 15 години 00 хвилин 07 травня 2019 року.
Строк дії ухвали - до 24 години 00 хвилин 05 липня 2019 року.
Визначити розмір застави - 30 (тридцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає суму 57.630 (п`ятдесят сім тисяч шістсот тридцять) грн., яка може бути внесена як самими підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок ТУДСАУ в м. Києві, , МФО 820172, банк: Державна казначейська служба України м. Київ, р/р № 2089.
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою протягом дії ухвали.
У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки: прибувати на виклики до слідчого, якому доручене проведення досудового розслідування кримінального провадження, до суду, прокурора, не відлучатись із населеного пункту, де він проживає без дозволу слідчого, прокурора, суду, повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання.
Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 05 липня 2019 року.
Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документа з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.
У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_4 буде вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1