ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/6128/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"04" вересня 2019 р. слідчий суддя Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання слідчого Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні №0006504 від 02.09.2019 року,за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України,-

ВС Т А Н О В И В:

У вересні 2019 року слідчим Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_2 подано до суду клопотанням про арешт майна у кримінальному провадженні №0006504 від 02.09.2019 року,за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, датоване 02.09.2019 року та просив накласти арешт на тимчасово вилучене майно.
Підстави та порядок накладення арешту під час кримінального провадження регулюється главою 17 «Арешт майна» КПК України.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Відповідно до вимог п.1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.
Згідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 2. ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Разом із тим, у відповідності до вимог п. 9.4.1., 9.4.4. Інструкції з діловодства в органах прокуратури, затвердженої наказом Генеральної прокуратури України від 24.02.2016 року № 103, за потреби в оцінці доцільності документа, його обґрунтованості та встановленні відповідності чинному законодавству здійснюється погодження проекту документа. Зовнішнє погодження проектів документів оформляється відповідним грифом. Гриф погодження розміщується нижче за підпис на лицьовому боці останнього аркуша проекту документа і містить слово "ПОГОДЖЕНО" ("СХВАЛЕНО") для керівників прокуратури та слово "ЗГОДЕН" для керівників структурних підрозділів, найменування посади особи, з якою погоджується проект документа (включаючи найменування органу прокуратури), особистий підпис, ініціал імені, прізвище та дату погодження.

Між тим, слідчим не виконанні вимоги закону, оскільки вказане клопотання слідчого про арешт майна належним чином не завірене процесуальним керівником, зокрема клопотання не містить слово "ПОГОДЖЕНО" ("СХВАЛЕНО") та підпис прокурора не засвідчено печаткою, у зв`язку із чим, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання складене неналежним чином та підлягає поверненню особі, яка його подала.
Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні №0006504 від 02.09.2019 року,за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України не відповідає вимогам Кримінального процесуального кодексу України, яким визначено вимоги до форми і змісту клопотання та не може бути розглянуто слідчим суддею по суті, а тому підлягає поверненню слідчому для усунення недоліків та виконання вимог кримінального процесуального кодексу.

Керуючись ст.ст. 170-171, 309 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні №0006504 від 02.09.2019 року,за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України повернути для усунення недоліків.
Встановити слідчому строк у сімдесят дві години з моменту отримання копії даної ухвали для усунення зазначених у ній недоліків.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: