гСправа № 358/552/19 Провадження № 1-кп/358/99/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 червня 2019 року м. Богуслав

Богуславський районний суд Київської області в складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

потерпілого ОСОБА_6 ,

під час розгляду у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Богуславі кримінального провадження №1-кп/358/99/19 щодо:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Шупики Богуславського району Київської області, громадянина України, українця, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , не одруженого, з повною середньою освітою, не працюючого, не маючого на утриманні неповнолітніх дітей, раніше судимого, а саме 08.02.2018 Миронівським районним судом Київської області за ч. 1 ст. 185 та ч. 2 ст. 185 КК України до покарання у виді позбавлення волі строком на 2 роки, на підставі ст. 75 КК України звільненого від відбування покарання з випробуванням з іспитовим строком 2 роки,

по обвинуваченню у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Богуславського районного суду Київської області пребуває кримінальне провадження №1-кп/358/99/19 по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

Під час судового розгляду справи прокурор ОСОБА_3 звернувся до суду із клопотанням про обрання обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, яке мотивує тим, що в кінці лютого 2019 року, точної дати досудовим розслідуванням не встановлено, у ОСОБА_4 виник умисел на таємне викрадення чужого майна з будинку, який розташований по АДРЕСА_1 та належить ОСОБА_6 , з метою подальшого обернення на власну користь.

З метою реалізації свого злочинного умислу, ОСОБА_4 , діючи умисно, повторно, керуючись корисливим мотивом, з метою незаконного збагачення за рахунок чужого майна, скориставшись відсутністю власника та очевидців, цього ж дня приблизно о 16 год. 00 хв. шляхом вільного доступу, через город проник на територію господарства, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_1 та належить ОСОБА_6 . Підійшовши до будинку, ОСОБА_4 руками розбив віконну шибку у вікні та через нього проник всередину вищевказаного будинку.

Після цього, повторно, діючи умисно, ОСОБА_4 , керуючись корисливим мотивом, з метою незаконного збагачення за рахунок чужого майна, перебуваючи у середині будинку ОСОБА_6 , таємно викрав електричний двигун марки АОС 3 кВт на 1500 об/хв. вартістю 1314 гривень та електричний мідний кабель марки КГ 2x1,5, загальною довжиною 30 м. вартістю 15 гривень 39 копійок за 1 м. загальною вартістю 461 гривня 70 копійок, які на праві власності належать ОСОБА_6 .

Після цього, ОСОБА_4 покинув місце вчинення кримінального правопорушення, тим самим довівши свій злочинний умисел до кінця та завдав ОСОБА_6 майнову шкоду на загальну суму 1775 гривень 70 копійок.У подальшому ОСОБА_4 здобутим злочинним шляхом майном розпорядився на власний розсуд.

Отримані досудовим розслідуванням докази дають підстави для обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст.185 КК України. Такими доказами є: протокол огляду місця події від 04.04.2019; протокол огляду місця події від 07.04.2019; показання потерпілого ОСОБА_6 ; показання свідка ОСОБА_7 ; протокол пред`явлення особи для впізнання від 11.04.2019; протокол слідчого експерименту за участю потерпілого ОСОБА_6 від 12.04.2019; показання підозрюваного ОСОБА_4 ; висновок товарознавчої експертизи № 1140/19 від 09.04.2019.

Кримінальне правопорушення у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_4 відповідно до ст. 12 КК України відносяться до категорії тяжких злочинів, максимальним видом покарання за вчинення якого є позбавлення волі на строк до 6 років.

Про існування ризиків, передбачених п.1, 5 ч. 1 ст.177 КПК України, а саме можливості ОСОБА_4 переховуватися від суду чи вчинити інше кримінальне правопорушення відповідно до ч. 1 ст. 178 КПК України свідчать такі обставини, як вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що йому загрожує в разі визнання його винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, у вчиненні якого він обвинувачується, ті обставини, що ОСОБА_4 ніде не працює, не одружений, дітей не має, інкриміноване діяння скоїв під час іспитового терміну та який має не зняту та не погашену у встановленому законом порядку судимість за вчинення кримінального правопорушення (злочину) у злочині проти власності. Крім того, 13.06.2019 року вироком Ржищівського міського суду Київської області ОСОБА_4 визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, та призначено покарання за ч. 2 ст.185 КК України у виді 2 років 6 місяців позбавлення волі, відповідно до ч. І ст.71 КК України частково приєднано невідбуту частину покарання за вироком Миронівського районного суду від 8 лютого 2018 року та призначено остаточне покарання у виді 3 років позбавлення волі.

Тому прокурор вважає, що наведені обставини, свідчать про те, що вищезазначені ризики, існування яких було встановлено при обранні ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді домашнього арешту під час досудового розслідування, на даний час збільшились і виправдовують застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання особи під вартою.

В судовому засіданні ОСОБА_4 заперечував щодо обрання відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просив обрати для нього домашній арешт.

Захисник ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання прокурора, посилаючись на те, що жодних ризиків для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на даний час не існує. Також звернув увагу на те, що обвинувачений не порушував обов`язки, які були покладені на нього при обранні запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту під час досудового розслідування.

Заслухавши прокурора, захисника, обвинуваченого та потерпілого, дослідивши матеріали, якими сторона обвинувачення обґрунтовує доводи клопотання, суд дійшов до висновку, що клопотання підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.

Вирішуючи питання щодо міри запобіжного заходу відносно обвинуваченого ОСОБА_4 суд керується положеннями глави 18 КПК України.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

У відповідності до ч. 1 ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу суд зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується; вік та стан здоров`я обвинуваченого; наявність у обвинуваченого постійного місця роботи; репутацію обвинуваченого; наявність судимостей.

Надані суду матеріали підтверджують обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України. Зокрема, обгрунтованість підозри щодо обвинуваченого підтверджується протоколом огляду місця події від 04.04.2019; протоколом огляду місця події від 07.04.2019; показаннями потерпілого ОСОБА_6 ; показаннями обвинуваченого ОСОБА_4 ; протоколом пред`явлення особи для впізнання від 11.04.2019; висновком товарознавчої експертизи № 1140/19 від 09.04.2019.

Наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, підтверджується наступним.

Обвинувачений ОСОБА_4 може вчиняти інші кримінальні правопорушення проти власності, оскільки попередні судимості та вирок Ржищівського міського суду Київської області від 13.06.2019 свідчать про те, що обвинувачений вчиняє крадіжки чужого майна, а також про цей факт зазначено в характристиці за місцем його проживання.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України у разі, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

В судовому засіданні встановлено, що обвинувачений ОСОБА_4 не порушував обов`язки, які було покладені на нього ухвалою слідчого судді про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту. Попередня неявка обвинуваченого до суду була викликана поважною причиною, оскільки він хворів, про що надана довідка лікувального закладу. Також відсутні інші дані, які б свідчили про невиконання процесуальних рішень обвинуваченим.

Оскільки прокурором не доведено наявність обставин, передбачених пунктом 3 частини першої ст. 194 КПК України, суд дійшов до висновку про застосування відносно обвинуваченого запобіжного заходу у виді домашнього арешту.

З урахуванням викладеного та керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 194 КПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора ОСОБА_3 задовольнити частково.

Обрати щодо обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на 60 днів, а саме до 12.08.2019.

Роз`яснити обвинуаченому, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

-прибувати за першим викликом на визначений час до прокурора або суду;

-не залишати житло, в якому він проживає за адресою: АДРЕСА_1 , з 22.00 години до 06.00 години наступного дня.

- повідомляти прокурора, суд про зміну свого місця проживання.

Ознайомити обвинуваченого ОСОБА_4 під розписку з ухвалою про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Копію ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно обвинуваченого ОСОБА_4 надіслати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання обвинуваченого - Богуславський ВП Миронівського ВП ГУ Національної поліції України в Київській області.

Ухвала суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий: суддя ОСОБА_1