15.10.2019 до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання слідчого відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_2 , погоджене із прокурором відділу 04/2/4 прокуратури Харківської області ОСОБА_3 , в якому сторона обвинувачення просить накласти арешт на 1 правий черевик; 1 лівий черевик, які належали загиблому ОСОБА_4 , який мешкав за адресою: АДРЕСА_1 , які були вилучені в ході огляду місця дорожньо-транспортної пригоди за адресою: місто Харків, вул. Радіотехнічна, 38; на класти арешт на 1 металевий фрагмент, який був вилучений в ході огляду місця дорожньо-транспортної пригоди за адресою: м. Харків, вул. Радіотехнічна, 38; зберігання 1 правий черевик; 1 лівий черевик; 1 металевий фрагмент, які були вилучені в ході огляду місця дорожньо-транспортної пригоди за адресою: місто Харків, вул. Радіотехнічна, 38, згідно постанови Кабінету Міністрів України № 1104 від 19.11.2012, доручити працівникам відділу розслідувань злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП в Харківській області за адресою: м. Харків, вул. Маяковського,22.
Слідчий суддя, дослідивши клопотання з додатками, приходить до висновку про необхідність повернути клопотання прокурору, виходячи з наступного.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
В порушення вимог п. 1 ч. 2 ст. 171, абз. 2 ч. 2 ст. 171 КПК України, до клопотання про арешт майна не додано оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання щодо підстав і мети арешту відповідно до положень ст. 170 КПК України.
Відповідно ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
З урахуванням викладеного, дане клопотання про арешт майна підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків.
Крім того, за змістом ч. 2 ст. 64-2 КПК України, із клопотанням про арешт майна, щодо майна третьої особи, звертається до суду прокурор.
Тобто, із клопотанням про накладення арешту на майно, яке належить третій особі, може звернутися до суду прокурор. Однак, як зазначено вище, із вказаним клопотанням про арешт майна звернувся слідчий, за погодженням із прокурором.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 2, 7, 64-2, 170 - 173 КПК України,-
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.
Слідчий суддя ОСОБА_1