Сквирський районний суд Київської області
Справа № 376/2709/18
Номер провадження 1-кс/376/727/2018
"31" жовтня 2018 р. Сквирський районний суд Київської області в складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,
за участю прокурора Сквирського відділу Білоцерківської прокуратури Київської області ОСОБА_3 ,
підозрюваного ОСОБА_4 ,
захисника обвинуваченого - адвоката ОСОБА_5 ,
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; уродженець та житель АДРЕСА_1 ; українець; громадянин України; з повною загально середньою освітою; не працюючий; раніше судимий, а саме: - 11.10.2011 року Сквирським районним судом Київської області за ст. 186 ч.3, 185 ч.3, 70 КК України до 4-х років позбавлення волі, звільнений 27 грудня 2013 року згідно ухвали Ірпінського міського суду Київської області від 19 грудня 2013 року на підставі ст. 81 КК України умовно-достроково на не відбутий строк покарання 1 рік 3 місяці 5 днів; - 28.01.2015 року Сквирським районним судом Київської області за ст. 185 ч.3, 71 КК України до 4-х років позбавлення волі, звільнений 21.11.2017 року згідно ухвали Березанського міського суду Київської області від 13.11.2017 року умовно-достроково на 10 місяців 09 днів з застосуванням ст.81 КК України, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.3 ст.185 КК України,
До суду звернувся слідчий Сквирського відділу поліції Головного управління національної поліції в Київській області старший лейтенант поліції ОСОБА_6 з клопотанням, що погоджено із прокурором Сквирського відділу Білоцерківської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 .
Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , будучи раніше судимим за вчинення умисних корисливих злочинів, на шлях виправлення не став та знову вчинив умисне кримінальне правопорушення за наступних обставин.
У ніч з 26.10.2018 року на 27.10.2018 року, точного часу слідством не встановлено, ОСОБА_4 , маючи прямий умисел на повторне таємне викрадення чужого майна, корисливий мотив та мету незаконного збагачення, діючи умисно, тобто усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи та бажаючи настання суспільно-небезпечних наслідків, шляхом розбиття шибки вікна, проник до приміщення господарської споруди, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 , яка належить ОСОБА_7 , звідки умисно, повторно таємно викрав: електро та бензо інструменти.
З викраденим майном, ОСОБА_4 з місця вчинення кримінального правопорушення зник, обернувши викрадене на свою користь, заподіявши тим самим потерпілому ОСОБА_7 матеріальної шкоди.
Відповідно до поданого клопотання, підставами звернення до суду стало те, що з позиції практики Європейського суду з захисту прав людини ОСОБА_4 скоїв тяжке кримінальне правопорушення (злочин), з метою уникнення від кримінального покарання може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків потерпілих, вчинити інше кримінальне правопорушення та в сукупності наведені обставини вказують про неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу, а також з врахуванням тяжкості кримінального правопорушення, у скоєнні якого підозрюється ОСОБА_4 з метою забезпечення його належної поведінки на досудовому розслідуванні та в ході судового розгляду, вбачається за доцільне застосувати до нього запобіжний захід тримання під вартою.
У судовому засіданні прокурор, слідчий підтримали дане клопотання та просили його задовольнити на вищевикладених підставах, зазначаючи при цьому, що ОСОБА_4 , не має постійного джерела прибутків, постійного місця проживання, з метою уникнення від кримінального покарання може переховуватися від органу досудового розслідування та суду.
Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник у судовому засіданні заперечували, щодо задоволення клопотання та просили суд застосувати міру запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у зв`язку з тим, що підозрюваний не має наміру ухилятися від слідства та суду.
Заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши клопотання, копії матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовують доводи клопотання, слідчий суддя дійшов до висновку, що клопотання слідчого є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1. наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;
2. наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3. недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Згідно зазначених норм, наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. При розгляді питання про необхідність взяття під варту судовий орган повинен брати до уваги обставини конкретної справи і, зокрема, такі фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке, можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.
У ході розгляду клопотання встановлено, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 3 ст. 185КК України і подане слідчим клопотання відповідає вимогам ст.ст.179, 184 КПК України.
31.10.2018 рокув рамках розслідування вказаного кримінального провадження ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення (злочину) передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного, слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.
В ході розгляду клопотання, судом достовірно встановлено, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце, підтверджуються достатніми, на даному етапі розслідування доказами. Суд, при обранні міри запобіжного заходу враховує, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі до 6 років, що у відповідності до ст. 12 КК України є тяжким злочином, кримінальне правопорушення скоїв з корисливих мотивів, усвідомлюючи тяжкість вчиненого ним кримінального правопорушення (злочину) та невідворотність покарання за його вчинення, перебуваючи на волі, з метою ухилення від кримінального покарання, може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, може незаконно впливати на свідків та потерпілих у цьому кримінальному провадженні, знищити або сховати речі і документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження тощо. Також, суд, враховує, що підозрюваний ОСОБА_4 ніде не працює, не має постійного джерела прибутку, раніше неодноразово судимий за корисливі злочини, не одружений, що в сукупності свідчить про відсутності міцності соціальних зв`язків. Наявні наведені ризики є дійсними та триваючими. З урахуванням вище наведеного, суд, приходить до висновку, що клопотання слідчого є обґрунтованим та підлягає задоволенню і вважає за необхідне обрати ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді взяття під варту (тримання під вартою) строком на 60 діб в межах досудового розслідування, оскільки на даному етапі розслідування лише такий запобіжний захід зможе дієво запобігти ризикам, доведеним прокурором під час розгляду клопотання. Стан здоров`я ОСОБА_4 не перешкоджає перебуванню у місці попереднього ув`язнення, також на думку суду альтернативні запобіжні заходи не в змозі гарантувати належну поведінку підозрюваного та обраний запобіжний захід кореспондується з характером суспільного інтересу, тобто визначеними КПК України конкретними підставами і метою запобіжного заходу.
Між тим, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК Українислідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим Кодексом.
Отже, задовольняючи клопотання, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.
Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК Українирозмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Враховуючи матеріальне та сімейне становище підозрюваного, підозру у вчиненні тяжкого злочину, те, що підозрюваний не працює, вважаю за необхідне визначити заставу відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК Україниу вигляді 5 (п`яти) розмірів мінімальної заробітної плати, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.
Відповідно до ч. 7 ст. 182 КПК Україниу випадках, передбачених ч. ч. 3, 4 ст. 183 цього Кодексу, підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Окрім цього, вважаю за необхідне, відповідно до норм ч. 3 ст. 183, ч. 5 ст. 194 КПК України, у разі внесення застави покласти на підозрюваного такі обов`язки: не відлучатись з місця проживання, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та роботи; не відвідувати розважальні заклади та заклади, де дозволено вживати алкогольні напої.
Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України, підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому перебуває ОСОБА_4 відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.
Керуючись ст. 29 Конституції України, ст. ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 199, 202, 205, 309 КПК України, слідчий суддя, ухвалив:
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженеця та жителя АДРЕСА_1 ; українцю; громадянину України; з повною загально середньою освітою; не працюючому; раніше судимому, а саме: - 11.10.2011 року Сквирським районним судом Київської області за ст. 186 ч.3, 185 ч.3, 70 КК України до 4-х років позбавлення волі, звільнений 27 грудня 2013 року згідно ухвали Ірпінського міського суду Київської області від 19 грудня 2013 року на підставі ст. 81 КК України умовно-достроково на не відбутий строк покарання 1 рік 3 місяці 5 днів; - 28.01.2015 року Сквирським районним судом Київської області за ст. 185 ч.3, 71 КК України до 4-х років позбавлення волі, звільнений 21.11.2017 року згідно ухвали Березанського міського суду Київської області від 13.11.2017 року умовно-достроково на 10 місяців 09 днів з застосуванням ст.81 КК України, - запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, тобто до 28 грудня 2018року включно.
Строк тримання під вартою обчислювати з моменту затримання, тобто з 30 жовтня 2018 року.
Одночасно визначити ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання обов`язків, визначених КПК України.
Розмір застави визначити у межах 5 мінімальних заробітних плат, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.
У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_4 такі обов`язки: не відлучатись з місця проживання, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та роботи; не відвідувати розважальні заклади та заклади, де дозволено вживати алкогольні напої.
Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 28 грудня 2018 року.
Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розміру, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.
Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_4 , з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю Сквирського районного суду Київської області.
У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_4 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію даної ухвали негайно вручити підозрюваному.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку. Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення, а для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1