Справа № 712/2158/19
Провадження №1-кс/712/1362/19
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
про накладення арешту на майно

18 лютого 2019 року Слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 розглянувши клопотання старшого слідчого СУ Головного Управління Національної поліції в Черкаській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Черкаської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , про накладення арешту у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000192 від 14.01.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.356 КК України, -

В С Т А Н О В И В:
Слідчий звернувся до суду з клопотанням, в якому накласти арешт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000192 від 14.01.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.356 КК України.

В обґрунтування клопотання зазначено, що слідчим управлінням ГУ Національної поліції в Черкаській області, спільно із слідчими СВ Черкаського ВП ГУНП, проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні за №0000192 від 14.01.2019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.356 КК України. Досудовим розслідуванням встановлено, що до чергової частини Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області звернулася із заявою гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відносно неправомірних дій з боку гр. ОСОБА_6 щодо неї.

Відповідно до заяви було встановлено, що ОСОБА_5 в квітні 2017 року уклала договір позики на суму 3000.00 (трьох тисяч) доларів США за курсом 26.20 за один долар США та іпотечний договір з гр. ОСОБА_7 у приватного нотаріуса ОСОБА_8 20.11.2017 року гр. ОСОБА_7 , рекомендованим листом, направила на ім`я гр. ОСОБА_5 вимогу про усунення порушень (Іпотечне повідомлення). В подальшому, 16.11.2018, державним реєстратором Черкаської філії КП «Реєстрація нерухомості» ОСОБА_9 на підставі договору іпотеки, провів перереєстрацію нерухомого майна квартири на гр. ОСОБА_7

28.11.2018, гр. ОСОБА_7 , у приватного нотаріуса ОСОБА_10 , уклала договір дарування вказаної квартири з гр. ОСОБА_6 13.01.2019, до гр. ОСОБА_5 завітали до дому невідоміособи, які повідомили, що квартира вже належить їм. Після останні викинули речі гр. ОСОБА_5 з квартири та вигнали останню з неї. Під час допиту гр. ОСОБА_5 , повідомила, що тривалий період часу проживала за адресою, АДРЕСА_1 , іпотечний договір мала намір укласти на квартири, про що повідомляла приватного нотаріуса ОСОБА_8 та жодних грошових коштів від реалізації квартири гр.. ОСОБА_7 їй повернуто не було.

З метою збереження речового доказу просить накласти арешт на квартиру за адресою, АДРЕСА_1 , належну ОСОБА_6 , розгляд клопання провести у відсутність ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , так існує реальна загроза приховування чи знищення документів.

Слідчий в судовому засіданні клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Клопотання розглядається без повідомлення власника майна, що передбачено ч.2 ст.172 КПК України.

Заслухавши слідчого, дослідивши матеріали справи, слідчий суддя вважає наступне.

Статтею 131 КПК України передбачено, що одним із заходів забезпечення кримінального провадження визначено арешт майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно із ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1)збереження речових доказів; 2)спеціальної конфіскації; 3)конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4)відшкодування шкоди,завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов),чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Звертаючись до слідчого судді з указаним клопотанням, слідчий просив накласти арешт на майно з метою збереження речових доказів.

Частиною 3 статті 170 КПК України визначено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Арешт може бути накладений і на майно, на яке раніше накладено арешт відповідно до інших актів законодавства. У такому разі виконанню підлягає ухвала слідчого судді, суду про накладення арешту на майно відповідно до правил цього Кодексу.

Відповідно дост.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення,зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально-протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим управлінням ГУ Національної поліції в Черкаській області, спільно із слідчими СВ Черкаського ВП ГУНП, проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні за №0000192 від 14.01.2019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.356 КК України.

Постановою слідчого від 12.02.2019р. визнана речовим доказом квартиру за адресою, АДРЕСА_1 , належну ОСОБА_6 .

Відповідно до положень ч.1 ст.173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Надаючи оцінку доводам клопотання необхідно враховувати, що одним з принципів кримінального провадження є недоторканність права власності, відповідно до якого позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом (ст.16 КПК).

Варто звернути увагу, що однією із загальних засад кримінального провадження визначено змагальність сторін (ст. 22 КПК), яка передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, а суд лише створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків. Таким чином, саме учасник кримінального провадження, за клопотанням якого накладається арешт на майно в рамках кримінального провадження, зобов`язаний подати докази на підтвердження обґрунтованості обставин для застосування такого заходу забезпечення.

Згідно ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен врахувати, зокрема, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для третіх осіб.

Як вбачається з витягу з ЄРДР у кримінальному провадженні № 0000192 від 14.01.2019 згідно витягу з ЄРДР досудове розслідування здійснюється за заявою гр. ОСОБА_5 відносно неправомірних дій з боку гр. ОСОБА_6 щодо неї.

Натомість, у постанові про визнання майна речовими доказами будь-яким чином не обгрунтовано, яким критеріям ст.98 КПК України відповідає нерухоме майно, щодо арешту якого подане клопотання, та які конкретно ознаки такого майна можуть бути використані для доведення конкретних обставин, які підлягають доказуванню в кримінальному провадженні № № 0000192 від 14.01.2019 р.

Таким чином, беручи до уваги обставини кримінального провадження, вважаю, що застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт нерухомого майна ОСОБА_6 є необґрунтованим, оскільки стороною обвинувачення не надано достатніх підстав для висновку, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, а мета кримінального провадження може бути досягнута і без застосування таких процесуальних заходів.

При цьому, необхідно звернути увагу на те, що накладення арешт на майно на підставі наведених у клопотанні підстав порушить «справедливий баланс» між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основних прав людини та юридичної особи.

Так, відповідно до положень ч.1 ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Оцінюючи дотримання права на мирне володіння своїм майном, декларованого ч.1 ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, слідчий суддя зважає на те, що суспільний інтерес у даному кримінальному провадженні не є виправданим. При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб; умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.Керуючись ст.ст. 132, 170-173, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:
Відмовити у задоволенні клопотання слідчого СУ Головного Управління Національної поліції в Черкаській області ОСОБА_3 про накладення арешту у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000192 від 14.01. 2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.356 КК України.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до апеляційного суду Черкаської області протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1 .

Повний текст ухвали проголошений 20.02.2019р. о 08 год. 50 хв.