Справа № 495/1917/19
Номер провадження 1-кс/495/2519/2019
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 травня 2019 рокум. Білгород-Дністровський

Суддя Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_1

при секретарі: ОСОБА_2

за участю прокурора ОСОБА_3

за участю захисника ОСОБА_4 в інтересах підозрюваного ОСОБА_5
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Білгород-Дністровському Одеської області заяву захисника ОСОБА_4 в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 про відвід слідчого судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_6 від розгляду клопотання слідчого Білгород-Дністровського ВП ГУНП в Одеській області про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 покримінальному провадженню № 0000254, суд -

ВСТАНОВИВ:

06.05.2019 року захисник ОСОБА_4 в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 звернувся до Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області з заявою про відвід слідчого судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_6 від розгляду клопотання слідчого Білгород-Дністровського ВП ГУНП в Одеській області про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 покримінальному провадженню № 0000254.

Обґрунтовуючи свою заяву, захисник ОСОБА_4 зазначив, що на розгляді слідчого судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_6 знаходиться клопотання слідчого Білгород-Дністровського ВП ГУ НП в Одеській області ОСОБА_7 , яке погоджено із прокурором Білгород-Дністровської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .

Процесуальний порядок розгляду клопотань про застосування запобіжного заходу та коло суб`єктів, за участю яких розглядаються такі клопотання, визначений ст.193 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст.193 КПК України розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, його захисника, крім випадків, передбачених частиною шостою цієї статті.

Однак на початку розгляду даного клопотання слідчим суддею допущено порушення вказаної засади кримінального провадження, так, як слідчий суддя Білгород-Дністровського міськрайонного Одеської області ОСОБА_6 , всупереч вимог ч.1 ст.193 КПК України, до судового провадження щодо розгляду даного клопотання залучила слідчого та потерпілих, хоча дані категорії учасників кримінального провадження не входять до кола суб`єктів за участю яких має бути розглянуто такі клопотання.

Таким чином, в даному випадку до підозрюваного ОСОБА_5 при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу на сьогоднішній день застосовується неналежна процедура, передбачена кримінальним процесуальним законодавством України.

Захисника ОСОБА_4 в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 підтримав свою заяву та просив її задовольнити.
Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав думку свого захисника.
Прокурор ОСОБА_3 заперечував проти задоволення заяви, оскільки за клопотанням по обранню запобіжного заходу у відношенні підозрюваного ОСОБА_5 вже заявлявся відвід слідчому судді ОСОБА_6 , але ті підстави, на які зараз посилається сторона захисту, не зазначалися. Крім того, присутність у судовому засіданні при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу слідчого та потерпілих ніяким чином не свідчить у будь-якій зацікавленості слідчого судді.
Вивчивши заяву, заслухавши думку сторін, суд приходить до наступного.

Відповідно до ст. 80 КПК України, за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід. За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.

Згідно з ч.1 ст.75 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Під час розгляду справи суд має бути безстороннім і незалежним, не повинен виявляти будь-яку упередженість та особливі переконання, чітко дотримуватися вимог закону. Але, у зв`язку із вказаними обставинами, сторони по справі можуть поставити під сумнів законність дій судді і неупередженість суду.

Неупередженість є необхідною умовою виконанням суддею своїх обов`язків.

Відповідно до ст.6 Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно із судовою практикою Європейського суду з прав людини (рішення у справах «Білуха проти України», «Салов проти України», «Мироненко і Мартенко проти України», «Фельдман проти України») вимога «безсторонності» характеризується двома критеріями: перший полягає у намаганні визначити особисте переконання судді у конкретній справі, а другий -у з`ясуванні того, чи забезпечив суддя достатні гарантії для виключення будь-якого розумного сумніву з цього приводу у сторін. Тобто, наявність безсторонності відповідно до п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод має визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критерієм.

Жодний факт, яким створюється навіть підозра у втручанні у процес правосуддя, не повинен мати місця.

Сам факт недовіри особи може створити враження необ`єктивності та неупередженості судді в розгляді даної справи, а відтак в майбутньому стане причиною недовіри до об`єктивності, справедливості, неупередженості та законності судового рішення у цій справі і сумніву щодо реалізації права на справедливий судовий розгляд.

Другим показником Бангалорських принципів поведінки суддів від 19.05.2006 року, 27.07.2006 року №2006/23 визначено, що об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття. При виконанні своїх обов`язків суддя вільний від будь-яких схильностей, упередженості чи забобонів. Поведінка судді в процесі засідання та за стінами суду має сприяти підтримці та зростанню довіри суспільства, представників юридичної професії та сторін у справі до об`єктивності суддів та судових органів. Суддя по можливості обмежує себе у здійсненні дій, що можуть стати приводом для позбавлення його права брати участь у судовому засіданні та виносити рішення у справах. Перед розглядом справи (про який відомо, що він відбудеться, або це тільки передбачається) суддя утримується від будь-яких коментарів, що могли б з огляду на розумну оцінку ситуації якимось чином вплинути на перебіг цієї справи чи поставити під сумнів справедливе ведення процесу. Суддя утримується від публічних та інших коментарів, оскільки це може перешкодити неупередженому розгляду справи стосовно певної особи чи питання. Суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді, зокрема, у судді склалося реальне упереджене ставлення до якоїсь зі сторін або судді з його власних джерел стали відомі певні докази чи факти стосовно справи, яка розглядається.

Враховуючи вищевикладені обставини, суд не знаходить підтверджень обставин, викладених у заяві захисником ОСОБА_8 про відвід слідчого судді ОСОБА_6 , оскільки захисником не надано доказів того, що суддя будь-яким чином зацікавлена у розгляді клопотання про продовження строку тримання під вартою його підзахисному, однак, приходить до висновку про необхідність її задоволення, задля запобігання тенденції існування сумнівів у захисника щодо необ`єктивності та неупередженості слідчого судді ОСОБА_6 з урахуванням наявності у нього таких сумнівів.

Таким чином, для усунення у учасників будь-яких сумнівів в об`єктивності та неупередженості слідчого судді, з метою повного та всебічного розгляду справи, суд вважає, що заява захисника ОСОБА_8 про відвід слідчого судді підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 75, 76 ч. 2, 80-82 КПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Заяву захисника ОСОБА_4 в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 про відвід слідчого судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_6 задовольнити.

Відвести слідчого суддю ОСОБА_6 від розгляду клопотання слідчого Білгород-Дністровського ВП ГУНП в Одеській області про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 покримінальному провадженню № 0000254.

Передати клопотання слідчого Білгород-Дністровського ВП ГУНП в Одеській області про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 покримінальному провадженню № 0000254 до канцелярії Білгород-Дністровського міськрайонного суду для подальшого розподілу у порядку встановленому ст. 35 КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1