ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-кп/803/388/18 Справа № 175/2587/18 Суддя у 1-й інстанції - ОСОБА_1 Суддя у 2-й інстанції - ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 грудня 2018 року м. Дніпро

Колегія суддів Судової палати з розгляду кримінальних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2
суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4
за участю секретаря ОСОБА_5
прокурора ОСОБА_6 , ОСОБА_7
обвинуваченого ОСОБА_8
захисника ОСОБА_9
представника потерпілого ОСОБА_10

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали кримінального провадження, внесеного до ЄРДР № 0000001 від 04 січня 2018 року, за апеляційною скаргою прокурора Дніпропетровської місцевої прокуратури № 3 ОСОБА_7 на ухвалу Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 11.09.2018 року щодо

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився у м. Світловодськ Кіровоградської області громадянина України, з вищою освітою, розлученого, непрацюючого, проживаючого за місцем реєстрації по АДРЕСА_1 ,

обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 366, ч. 5 ст.191 КК України,
В с т а н о в и л а:

Ухвалою Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 11.09.2018 року, клопотання захисника ОСОБА_9 було задоволено частково. Обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000001 за обвинуваченням ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 366, ч. 5 ст. 191 КК України, повернуто прокурору Дніпропетровської місцевої прокуратури № 3 Дніпропетровської області для усунення недоліків у розумний строк.
Задовольняючи клопотання захисника, суд виходив з того, що за приписом пункту 5 частини 2 ст.291 КПК України обвинувальний акт має містити виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення. Виходячи з вказаних вимог кримінального процесуального закону, окрім обставин кримінального правопорушення, в обвинувальному акті підлягає викладенню також й формулювання обвинувачення, оскільки формулювання обвинувачення - це юридичний висновок, заснований на фактичних обставинах справи, зміст якого складають правові ознаки злочину, викладені мовою диспозиції застосовуваної норми кримінального Кодексу, тому що саме формулювання обвинувачення визначає конкретний обсяг і межі судового розгляду і надає можливість обвинуваченому у повній мірі реалізувати своє право на захист, оскільки дозволяє точно визначити обсяг і межі свого захисту в рамках конкретного кримінального провадження. З матеріалів провадження убачається, що обвинувальний акт складено без додержання зазначених вимог.
Прокурор не погодився з даним рішенням суду. В своїй апеляційній скарзі просить ухвалу Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 11.09.2018 року скасувати в зв`язку з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону та призначити новий розгляд у суді першої інстанції.
В обґрунтування своїх вимог посилається на те, що, повертаючи прокурору обвинувальний акт відносно ОСОБА_8 , колегія суддів у своїй ухвалі взагалі не вказала, які слідчі або інші окремі процесуальні дії необхідно виконати для усунення недоліків, що в свою чергу позбавляє сторону обвинувачення можливості їх виправити та визначити розумний строк для їх усунення, тобто фактично унеможливлює реального виконання вказаної ухвали.
Вказує, що в обвинувальному акті вказаний час вчинення кримінальних правопорушень - період часу 31.08.2016 по 06.02.2016, та конкретизований період видачі кожного неправдивого документу, вказівка на місце скоєння кримінальних правопорушень - ... невстановлене у ході досудового розслідування місці, мета та мотив вчинення злочинів - ... діючи умисно та усвідомлюючи протиправність своїх дій,... тим самим з метою отримання грошових коштів, спосіб вчинення шляхом зловживання службовим становищем, незаконно обернув чуже майно, а обставини вчинення ОСОБА_8 кримінальних правопорушень, у яких він обвинувачується, викладені послідовно, конкретно, без розриву у часі та є зрозумілими для сприйняття.
Крім того, в обвинувальному акті формулювання обвинувачення, викладене мовою диспозиції Кримінального кодексу України, а саме (мовою оригіналу): умисні дії ОСОБА_8 , що виразились у видачі ним, як службовою особою, завідомо неправдивих офіційних документів, якщо вони спричинили тяжкі наслідки, кваліфікуються, як вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 366 КК України; умисні дії ОСОБА_8 , що виразились у заволодінні чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчинені в особливо великих розмірах, кваліфікуються як вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України; за сукупністю, умисні дії ОСОБА_8 , що виразилися у видачі ним, як службовою особою, завідомо неправдивих офіційних документів, якщо вони спричинили тяжкі наслідки, а також у заволодінні чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчинені в особливо великих розмірах, кваліфікуються як вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 366, ч. 5 ст. 191 КК України.
Відповідно до ст. 402 КПК України на дану апеляційну скаргу захисником ОСОБА_9 були подані заперечення, в яких останній просить апеляцію прокурора залишити без задоволення, а ухвалу суду без змін.
Заслухавши доповідь судді-доповідача, думки учасників судового провадження, перевіривши матеріали кримінального провадження в межах поданої апеляційної скарги, обговоривши її доводи, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга прокурора підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до ч. 4 ст. 110 КПК України обвинувальний акт є процесуальним документом, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення. Він повинен відповідати вимогам ст. 291 КПК України, та містити відомості, зазначені в ч. 2 цієї статті.
Стаття 314 КПК України передбачає, що під час підготовчого засідання головуючий з`ясовує в учасників судового провадження їх думку щодо можливості призначення судового розгляду.
Однією з обставин, яка перешкоджає призначенню провадження до судового розгляду є невідповідність обвинувального акта вимогам кримінального процесуального закону.
Статтею 291 КПК України передбачено, що обвинувальний акт має містити виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення.
Приймаючи рішення про повернення обвинувального акта прокурору з підстав його невідповідності вимогам ст. 291 КПК України, суд зазначив, що даний обвинувальний акт не містить конкретизованого обвинувачення обвинуваченому ОСОБА_8 щодо інкримінованого йому кримінального правопорушення.
Проте, як убачається зі змісту обвинувального акта відносно ОСОБА_8 , в ньому зазначені всі обов`язкові відомості, про які йдеться в ч. 2 ст. 291 КПК України, тобто цей процесуальний документ за своєю формою та змістом повністю відповідає вимогам вищезазначеної статті Кримінального процесуального кодексу України, так як слідчий з достатньою повнотою відобразив фактичні обставини кримінального правопорушення, які вважав встановленими, його правову кваліфікацію з посиланням на положення КК України, сформулював обвинувачення та виконав інші вимоги, передбачені вказаною статтею.
Крім того, колегія суддів вважає, що такий висновок суду на стадії підготовчого судового засідання є передчасним.
Відповідно до положень ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні не вирішуються питання про доведеність чи відсутність вини обвинуваченого та про правильність кваліфікації дій обвинуваченого, оскільки це питання є предметом судового розгляду, а завданням підготовчого судового засідання є процесуальне та організаційне забезпечення його проведення.
Колегія суддів вважає, що, повертаючи обвинувальний акт прокурору з вищевказаних підстав, суд вийшов за межі тих питань судового провадження, які вирішуються у підготовчому судовому засіданні.
Враховуючи викладене, колегія суддів дійшла висновку, що доводи апеляційної скарги прокурора є слушними, а ухвалу суду першої інстанції не можна визнати законною та обґрунтованою.
Згідно з вимогами п. 3 ч. 1 ст. 409 КПК України підставою для скасування або зміни судового рішення при розгляді справи у суді апеляційної інстанції є істотне порушення вимог кримінального процесуального закону.
Частиною 1 статті 412 КПК України передбачено, що істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону є такі порушення вимог цього Кодексу, які перешкодили або могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення.
Відповідно до вимог ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.
Призначаючи новий розгляд в суді першої інстанції, суд апеляційної інстанції застосовує на підставі ч. 6 ст. 9 КПК України загальні засади кримінального провадження, а саме: вимоги п. 2 ч. 1 ст. 7 КПК України щодо забезпечення принципу законності кримінального провадження, оскільки допущені судом істотні порушення кримінального процесуального закону, передбачені ст. 291 КПК України, не входять в перелік підстав для призначення нового розгляду в суді першої інстанції, передбачених ст. 415 КПК України.
За таких обставин, колегія суддів вважає, що ухвала суду постановлена з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону і підлягає скасуванню з направленням обвинувального акту до суду першої інстанції для здійснення судового провадження.
Керуючись ст. ст. 404, 405, 407, 419 КПК України, колегія суддів

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу прокурора Дніпропетровської місцевої прокуратури № 3 ОСОБА_7 - задовольнити
Ухвалу Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 11.09.2018 року - скасувати та призначити новий судовий розгляд обвинувального акту зі стадії підготовчого судового засідання.
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та касаційному оскарженню не підлягає.

Судді:

____________________ ____________________ ____________________
ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4