Справа № 522/8965/18
У Х В А Л А
18 грудня 2018 року м. Одеса
Слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси - ОСОБА_1 ,
секретар судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши клопотання підозрюваного ОСОБА_3 про залишення без розгляду клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу внаслідок закінчення процесуальних строків, у зв`язку із відсутністю у ОСОБА_3 статусу підозрюваного, про залишення без розгляду клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу та про повернення такого клопотання внаслідок відсутності повноважень по кримінальному переслідуванню за ч. 3 ст. 190, ч. 1 ст. 205 КК України, та внаслідок закінчення процесуальних повноважень у суб`єкта подання,
Учасники процесу:
прокурор - ОСОБА_4 ,
захисники: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ,
Підозрюваний - ОСОБА_3 ,
В С Т А Н О В И В:
У провадженні слідчого судді Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 знаходиться клопотання слідчого в ОВС відділу прокуратури Одеської області ОСОБА_10 , за погодженням прокурора відділу прокуратури Одеської області ОСОБА_11 , у кримінальному провадженні №00001748 від 18.11.2017 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_12 .
Під час судового розгляду клопотання, підозрюваний ОСОБА_12 звернувся до слідчого судді із клопотаннями про залишення без розгляду клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу внаслідок закінчення процесуальних строків, у зв`язку із відсутністю у ОСОБА_3 статусу підозрюваного, про залишення без розгляду клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу та про повернення такого клопотання внаслідок відсутності повноважень по кримінальному переслідуванню за ч. 3 ст. 190, ч. 1 ст. 205 КК України, та внаслідок закінчення процесуальних повноважень у суб`єкта подання.
Прокурор у судовому засіданні заперечив проти заяв підозрюваного, вказавши їх безпідставними.
Захисники підтримали клопотання ОСОБА_3 про повернення та про залишення клопотання про застосування запобіжного заходу без розгляду.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали заяв, та надані матеріали кримінального провадження прийшов до наступних висновків.
Відповідно до загальних засад кримінального провадження, а саме ст. 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.
Згідно зі ст. 1 КПК України порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України.
Відповідно до п. 18 ст. 3 КПК України слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, та у випадку, передбаченому статтею 247 цього Кодексу, - голова чи за його визначенням інший суддя відповідного апеляційного суду. Слідчий суддя (слідчі судді) у суді першої інстанції обирається зборами суддів зі складу суддів цього суду.
Згідно зі ст. 193 КПК України розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, його захисника, крім випадків, передбачених частиною шостою цієї статті.
2. Слідчий суддя, суд, до якого прибув або доставлений підозрюваний, обвинувачений для участі у розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу, зобов`язаний роз`яснити його права:
1) мати захисника;
2) знати суть та підстави підозри або обвинувачення;
3) знати підстави його затримання;
4) відмовитися давати пояснення, показання з приводу підозри або обвинувачення;
5) давати пояснення щодо будь-яких обставин його затримання та тримання під вартою;
6) досліджувати речові докази, документи, показання, на які посилається прокурор, та надавати речі, документи, показання інших осіб на спростування доводів прокурора;
7) заявляти клопотання про виклик і допит свідків, показання яких можуть мати значення для вирішення питань цього розгляду.
4. За клопотанням сторін або за власною ініціативою слідчий суддя, суд має право заслухати будь-якого свідка чи дослідити будь-які матеріали, що мають значення для вирішення питання про застосування запобіжного заходу.
Відповідно до ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
2. Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.
3. Слідчий суддя, суд має право зобов`язати підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого органу державної влади, визначеного слідчим суддею, судом, якщо прокурор доведе обставини, передбачені пунктом 1 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктами 2 та 3 частини першої цієї статті.
4. Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
5. Якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.
6. Обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного, обвинуваченого були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.
Аналіз вище вказаних норм Кримінального процесуального кодексу, свідчить, що за результатом розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу може бути постановлено ухвалу про відмову у задоволенні клопотання чи про його задоволення. Нормативно не визначено можливість повернення клопотання прокурору чи залишення його без розгляду.
В той же час, відповідно до ч. 1 ст. 186 КПК України, клопотання про застосування запобіжного заходу розглядається слідчим суддею, судом невідкладно, але не пізніше 72 годин з моменту фактичного затримання підозрюваного, або з моменту надходження до суду клопотання, якщо підозрюваний перебуває на свободі.
Згідно з п. 22 ч. 1 ст. 3 КПК України, суд першої інстанції - районний у місті суд, який має право ухвалити вирок чи постановити ухвалу про закриття кримінального провадження.
У п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України, зазначено, що слідчий суддя - це суддя суду першої інстанції, до повноваження якого належить здійснення у порядку передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.
Як вбачається із ст. 193 КПК України, при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя має право заслухати будь-якого свідка чи дослідити будь-які документи, що мають значення для вирішення питання про застосування запобіжного заходу.
Згідно з ч. 8 ст. 135 КПК України, особа має отримати повістку про виклик або бути повідомленою про нього іншим шляхом не пізніше ніж за три дні до дня, коли вона зобов`язана прибути за вказівкою.
Аналіз наведених вище норм, дає слідчому судді право прийти до висновку, що законодавчо не має суворого обмеження щодо строку розгляду клопотання у зв`язку із його відкладенням, по певних процесуальних причинах.
Крім того, у відповідності до ст. 28 КПК України, під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень.
Критеріями для визначення розумності строків кримінального провадження є: складність кримінального провадження, яка визначається з урахуванням кількості підозрюваних, обвинувачуваних та кримінальних правопорушень, щодо яких здійснюється провадження, обсягу та специфіки процесуальних дій, необхідних для здійснення досудового розслідування тощо, поведінка учасників кримінального провадження чи спосіб здійснення слідчим, прокурором і судом своїх повноважень.
Слідчий суддя зазначає, що в даному кримінальному провадженні (в провадженні щодо розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу), у підозрюваного ОСОБА_3 було шість адвокатів. При цьому, захисники підозрюваного та підозрюваний неодноразово заявляли відвід головуючому по справі, секретарю судового засідання та прокурору, що безумовно є правом сторони захисту. Крім того, судовий розгляд даного клопотання, відкладався також на підставі клопотань сторін кримінального провадження, у зв`язку із неможливістю всіх учасників судового засідання брати участь в його розгляді. Перерва на відпочинок у зв`язку із закінченням робочого часу, не вважається порушенням строку розгляду клопотання, оскільки навпаки, може свідчити про особисту зацікавленість слідчого судді в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу щодо особи, яка не є затриманою в порядку ст. 208 КПК України, що в свою чергу є підставою для відводу судді. Зважаючи на такі обставини, розглянути клопотання про застосування запобіжного заходу протягом передбачених Кодексом 72-х годин, було неможливим, у зв`язку із чим вважаю, такий строк пропущеним із поважних причин, і який на підставі ст. 117 КПК України може бути поновленим, а тому підстав для повернення чи залишення клопотання прокурора без розгляду у зв`язку із пропущенням процесуальних строків, слідчий суддя не вбачає.
Крім того, як вбачається із наданих документів, і що також не заперечувалося під час судового розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у відповідності до вимог ст. 481 КПК України, повідомлення про підозру ОСОБА_3 складено прокурором Одеської області ОСОБА_13 22 листопада 2018 року ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 358, ч. 3 ст. 190, ч. 1 ст. 205, ч. 4 ст. 358, ч. 4 ст. 190 КК України.

Відповідно до ст. 42 КПК України підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276-279 цього Кодексу, повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, або особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок невстановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.
З урахуванням вище викладеного приходжу до обґрунтованого висновку, що в даному разі ОСОБА_3 знаходиться саме в статусі підозрюваного, а тому його заява про повернення клопотання прокурору також не ґрунтується на вимогах Кримінального процесуального кодексу України.
Крім того, як вбачається із п. 9 розділу XV Перехідних положень Конституції України, прокуратура продовжує виконувати відповідно до чинних законів функцію досудового розслідування до початку функціонування органів, яким законом будуть передані відповідні функції.
В той же час, відповідно до ст. 1 КПК України порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України.
Відповідно до вимог Кримінального процесуального кодексу України, визначено, що прокуратура продовжує виконувати відповідно до чинних законів функцію досудового розслідування до початку функціонування органів, яким законом будуть передані відповідні функції, але не довше двох років.
З урахуванням того, що відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено 19.11.2017 року, на даний час, двохрічний строк здійснення слідчими прокуратури досудового розслідування не сплинув, а тому підстав для залишення без розгляду клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу та про повернення такого клопотання внаслідок відсутності процесуальних повноважень у суб`єкта подання, на думку слідчого судді немає.
Крім того, відповідно до ст. 216 КПК України якщо під час досудового розслідування буде встановлено інші злочини, вчинені особою, щодо якої ведеться досудове розслідування, або іншою особою, якщо вони пов`язані із злочинами, вчиненими особою, щодо якої ведеться досудове розслідування, і які не підслідні тому органу, який здійснює у кримінальному провадженні досудове розслідування, прокурор, який здійснює нагляд за досудовим розслідуванням, у разі неможливості виділення цих матеріалів в окреме провадження своєю постановою визначає підслідність всіх цих злочинів.
В даному кримінальному провадженні наявна постанова прокурора Одеської області про визначення підслідності за відповідним органом досудового розслідування, у зв`язку із чим клопотання ОСОБА_3 про залишення без розгляду клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу та про повернення такого клопотання внаслідок відсутності повноважень по кримінальному переслідуванню за ч. 3 ст. 190, ч. 1 ст. 205 КК України, також є безпідставним та задоволенню не підлягає.
Керуючись ст.ст. 1 - 3, 7- 28, 42, 193-194, 216, 481, 372 КПК України, слідчий суддя -
у х в а л и в:
У задоволенні клопотань підозрюваного ОСОБА_3 про залишення без розгляду клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу внаслідок закінчення процесуальних строків, у зв`язку із відсутністю у ОСОБА_3 статусу підозрюваного, про залишення без розгляду клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу та про повернення такого клопотання внаслідок відсутності повноважень по кримінальному переслідуванню за ч. 3 ст. 190, ч. 1 ст. 205 КК України, та внаслідок закінчення процесуальних повноважень у суб`єкта подання - відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Приморського
районного суду м. Одеси ОСОБА_1 .

18.12.2018