справа №619/3991/18
провадження №1-кп/619/138/19
УХВАЛА
14 березня 2019 року м. Дергачі
Дергачівський районний суд Харківської області
у складі: головуючого судді - ОСОБА_1
за участю: секретаря судового засідання - ОСОБА_2
прокурора - ОСОБА_3
потерпілого - ОСОБА_4
представника потерпілого - ОСОБА_5
захисника - ОСОБА_6
обвинуваченого - ОСОБА_7
ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Охматів Жашківського району Черкаської області, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,-
у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.122 КК України,
встановив:
У судовому засіданні захисник заявив клопотання, яке підтримав обвинувачений, про призначення додаткової судово-медичної експертизи, до проведення якої залучити судово-медичних експертів відділення №1 відділу СМЕ на базі прозектури ХМКЛШНМД ім. Мещанінова що знаходиться за адресою: м.Харків, вул. Балкірева, 4-А та поставити наступні питання: 1) чи знаходяться на тілі потерпілого тілесні ушкодження, що не перебувають в причинному зв`язку з подією, яка мала місце 26.08.2017, який механізм їх утворення, характер, локалізація? 2) чи є на тілі потерпілого тілесні ушкодження, які характерні для падіння з висоти власного росту з наданням тілу прискорення (швидкої ходи, бігу) з подальшим ударом об асфальтовану поверхню? Якщо є, то які це тілесні ушкодження, їх ступінь тяжкості, локалізація, час та механізм виникнення? 3) чи міг потерпілий, після отримання тілесних ушкоджень здійснювати які-небудь самостійні дії (переміщуватися, ходити, сідати, розмахувати руками, ногами, керувати автомобілем) 4) чи могли виявлені тілесні ушкодження утворитися у результаті дії одного чинника (предмета)? 5) якими були місце та напрямок дії травмуючої сили на тіло потерпілого? 6) якою є кількість нанесених ударів та яка послідовність заподіяння тілесних ушкоджень? 7) в якій позі знаходився потерпілий в момент нанесення йому тілесних ушкоджень? 8) яким було взаємно розташування потерпілого та обвинуваченого під час нанесення ударів та заподіяння тілесних ушкоджень? 9) з якою силою прикладання було нанесено удари потерпілому? 10) чи є на тілі потерпілого тілесні ушкодження, характерні при самообороні та опорі? 11) чи не виключається можливість отримання потерпілим закритого перелому шилоподібного відростка лівої променевої кістки в результаті нанесення удару по дзеркалу автомобіля на який вказує обвинувачений ОСОБА_7 .? 12) чи могли тілесні ушкодження утворитись за обставин, на які вказує обвинувачений ОСОБА_7 в ході його допитів, а саме при нанесенні ним 6-7 ударів ногами взутими в літні сандалі з відкритим носком по тулубу та в область сідниць потерпілого, коли той знаходився в лежачому положенні обличчям вниз? 13) чи відповідають показання свідків, які були присутні на місці події ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 та ОСОБА_13 обставинам отримання тілесних ушкоджень потерпілим, встановленим під час проведення судово-медичних експертиз. В обґрунтування клопотання зазначив, що в ході досудового розслідування слідчим СВ Дергачівського відділу поліції ГУНП в Харківській області були призначені дві судово-медичні експертизи експертом відділення №1 відділу СМЕ ХМКЛШНМД ім. Мещанінова і надано висновки за №991-А/17 від 03.10.2017 та №1277-А/17 від 27.10.2017 щодо наявності ступеню тяжкості і механізму утворення тілесних ушкоджень у потерпілого, які знаходяться в матеріалах кримінального провадження. Разом з тим, судово-медичний експерт дійшов висновку про механізм нанесення тілесних ушкоджень, виходячи лише з показань потерпілого без урахування показів свідків та самого підозрюваного. Крім того, не встановлено конкретний механізм нанесення тілесних ушкоджень, не встановлено, які саме удари підозрюваного спричинили тілесні ушкодження середньої тяжкості, не підтверджено або не спростовано причинно-наслідковий зв`язок між діянням та наступним встановленням можливості падіння потерпілого з власної необережності під час бігу у вказаному ним напрямку та отримання з цього приводу наявних у нього тілесних ушкоджень. Враховуючи, що потерпілий звернувся за допомогою через день після події, яка мала місце, не встановлено, чи мав він можливість самостійно переміщуватися, виконувати певні рухи та інше. За таких обставин сторона захисту вважає за необхідність призначення і проведення додаткової судово-медичної експертизи по матеріалам справи.
Учасники судового розгляду заперечували проти клопотання, вважаючи його безпідставним та необґрунтованим.
Вислухавши клопотання, думку присутніх осіб, перевіривши матеріали справи, суд дійшов висновку про відмову у його задоволенні, виходячи з наступного.
Згідно ст. 1 Закону України "Про судову експертизу", судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів дізнання, досудового та судового слідства.
Відповідно до ч.ч. 1,2 ст.332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам. Суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо: 1) суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності; 2) під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою статті 509 цього Кодексу; 3) існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності.
Так, у даному кримінальному провадженні проведено та досліджено у судовому засіданні висновки судово-медичної експертизи №991-А/17 від 03.10.2017 та №1277-А/17 від 27.10.2017, надані експертом відділення №1 відділу СМЕ ХМКЛШНМД ім. Мещанінова ОСОБА_14 щодо наявності ступеню тяжкості тілесних ушкоджень у потерпілого ОСОБА_4 та механізму їх утворення.
При цьому, у клопотанні не зазначено даних про суперечність досліджених висновків експертів, також не зазначено про існування достатніх підстав вважати висновки експерта необґрунтованими чи такими, що суперечать іншим матеріалам справи або викликають інші обґрунтовані сумніви в його правильності.
До того ж, підстави передбачені ч.2 ст.509 КПК України відсутні.
За змістом ч.6 ст.244 КПК України слідчий суддя задовольняє клопотання, якщо особа, яка звернулася з відповідним клопотанням, доведе, що для вирішення питань, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідне залучення експерта.
Таким чином, враховуючи, що захисником та обвинуваченим не доведено наявність підстав для доручення проведення експертизи, клопотання задоволенню не підлягає.
Керуючись ст.ст. 332, 372 КПК України, суд
У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_6 про призначення додаткової судово-медичної експертизи відмовити.
Ухвала окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення.

Суддя ОСОБА_1