Справа № 185/5302/18
УХВАЛА

15.01.2019 місто Дніпро

Амур-Нижньодніпровський районний суд міста Дніпропетровська у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду кримінальне провадження №0000669 від 11.03.2018 відносно ОСОБА_5 за його обвинуваченням у вчиненні злочинів, передбачених п.п. 1, 2 ч. 2 ст. 115, ч. 2 ст. 15 п.п. 1, 2 ч. 2 ст. 115 КК України,

за участю: прокурора ОСОБА_6 , потерпілої ОСОБА_7 , захисників ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , обвинуваченого ОСОБА_5 ,

ВСТАНОВИВ:

Захисником ОСОБА_9 заявлено клопотання про подальший розгляд справи в режимі закритого судового засідання до моменту оголошення вироку. Своє клопотання захисник обґрунтував тим, що засоби масової інформації (як регіональні, так і всеукраїнські) з березня 2018 року висвітлюють обставини справи з порушенням принципу презумпції невинуватості, провокують суспільне обурення, негативізм, провокують громаду до суду Лінча. В місті Павлограді після висвітлення всеукраїнськими ЗМІ обставин подій, пов`язаних із ОСОБА_5 , проходили акції громадського протесту. На думку захисника все це негативно впливає на засади судочинства, в тому числі на право ОСОБА_5 на справедливий суд. Захисник вважає, що характер висвітлення обставин справи дає підстави вважати, що відбувається вплив на суд у поза процесуальний спосіб через ЗМІ і викликаний цим суспільний резонанс, тобто вплив на суд відбувається на користь сторони обвинувачення. Сторона захисту заявляє, що публічна присутність камер у залі судового засідання під час судового розгляду заважає нормально працювати захиснику ОСОБА_9 , відволікаючи його від роботи, створюючи умови для суспільного тиску, що відповідно до вимог ст.ст. 20, 22 КПК України, сприяє порушенню права обвинуваченого на захист та принципу рівності сторін провадження. Крім того, присутність ЗМІ у залі судового засідання викликає порушення права як обвинуваченого, так і потерпілої на недоторканність приватного та сімейного життя, оскільки з урахуванням вимог ст. 8 Конвенції з прав людини, публічне дослідження будь-яких медичних документів ОСОБА_5 , експертних висновків, що на них посилаються, а також медичних документів потерпілої, буде порушувати право вказаних осіб на недоторканність приватного життя.
В судовому засіданні захисники ОСОБА_9 та ОСОБА_8 , обвинувачений ОСОБА_5 підтримали дане клопотання; прокурор ОСОБА_6 заперечував проти подальшого розгляду справи в режимі закритого судового засідання; потерпіла ОСОБА_7 просила вирішити клопотання на розсуд суду.
Суд, вислухавши думки учасників судового провадження, дослідивши зміст клопотання про подальший розгляд справи в режимі закритого судового засідання, вважає необхідним вирішити дане клопотання наступним чином.
Відповідно до п. 6 ч. 2 ст. 129 Конституції України, до основних засад судочинства віднесено гласність судового процесу та його повне фіксування технічними засобами.
Частиною 3 ст. 11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачено, що розгляд справ у судах відбувається відкрито, крім випадків, установлених законом. У відкритому судовому засіданні мають право бути присутніми будь-які особи. Частиною 4 цієї статті Закону визначено, що особи, присутні в залі судового засідання, представники засобів масової інформації можуть проводити в залі судового засідання фотозйомку, відео- та аудіозапис з використанням портативних відео- та аудіотехнічних засобів без отримання окремого дозволу суду, але з урахуванням обмежень, встановлених законом. Трансляція судового засідання здійснюється з дозволу суду. Проведення в залі судового засідання фотозйомки, відеозапису, а також трансляція судового засідання повинні здійснюватися без створення перешкод у веденні засідання і здійсненні учасниками судового процесу їхніх процесуальних прав. Суд може визначити місце в залі судових засідань, з якого має проводитися фотозйомка, відеозапис.
При цьому слід зазначити, що відповідно до ч. 1 ст. 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Верховенство права це панування права в суспільстві. Верховенство права вимагає від держави його втілення у правотворчу та правозастосовну діяльність.
У пункті 16 розділу II доповіді Європейської комісії «За демократію через право» (Венеціанська комісія) від 04.04.2011 № 512/2009, схваленої Комісією на 86-му пленарному засіданні 2526.03.2011 «Верховенство права», вказано, що верховенство права є невід`ємною частиною будь-якого демократичного суспільства. Пунктом 41 розділу IV визначено, що обов`язковим елементом верховенства права є, зокрема, доступ до правосуддя. Відзначено, що доступ до правосуддя полягає, зокрема, в тому, що роль судівництва є істотно важливою в державі, заснованій на верховенстві права.
У Висновку № 18 (2015) Консультативної ради європейських суддів (місто Лондон, 16.10.2015), зокрема, зазначено, що метою судочинства є вирішення спорів, і, ухвалюючи рішення, суд виконує як «нормативну», так і «виховну» роль, надаючи громадянам відповідне керівництво, інформацію та гарантуючи дотримання закону і його практичне застосування. Тому судова влада повинна, насамперед, звітувати про роботу суддів, які розглядають передані їм судові справи, а особливо про винесені ними рішення та їх обґрунтування. Судові рішення повинні бути відкритими для вивчення та оскарження. Це можна назвати «підзвітністю судової влади», яка є дуже важливою.
Отже, презумпцією відправлення правосуддя у кримінальних справах є відкритість судового процесу, - що означає відкритий розгляд справи, відкритість інформації про справу як для сторін, третіх осіб та будьяких інших осіб, право будьяких осіб бути присутнім в залі судового засідання, вчиняти фотозйомку, відео- та аудіозапис судового засідання тощо. При цьому спеціальний порядок реалізації принципу гласності судового процесу передбачається в ході розгляду судової справи у закритому судовому засіданні.
Обмеження в застосуванні принципу відкритості судового розгляду справи мають виключний перелік, який не підлягає розширеному тлумаченню.
Зокрема, відповідно до ст. 27 КПК України, суд може прийняти рішення про здійснення кримінального провадження у закритому судовому засіданні впродовж усього судового провадження або його окремої частини лише у випадках: 1) якщо обвинуваченим є неповнолітній; 2) розгляду справи про злочин проти статевої свободи та статевої недоторканості особи; 3) необхідності запобігти розголошенню відомостей про особисте та сімейне життя чи обставин, які принижують гідність особи; 4) якщо здійснення провадження у відкритому судовому засіданні може призвести до розголошення таємниці, що охороняється законом; 5) необхідності забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні.
Приймаючи до уваги положення процесуального законодавства, слід дійти висновку, що право на участь в закритому судовому засіданні може бути реалізовано виключно учасниками розгляду справи, що позбавляє можливості будьякої іншої особи бути присутньою в залі судового засідання під час розгляду справи, так і реалізувати наслідкові права, зокрема, право на вчинення фотозйомки, відео- та аудіозапису судового засідання.
Оцінюючи доводи сторони захисту про те, що публічна присутність камер у залі судового засідання під час судового розгляду заважає нормально працювати захиснику ОСОБА_9 , відволікаючи його від роботи, створюючи умови для суспільного тиску, суд вважає їх такими, що не знайшли свого підтвердження, оскільки сторона захисту, як і інші учасники судового провадження, на протязі всього судового розгляду справи не зверталися до суду із заявами щодоперешкод у здійсненні захисниками їхніх процесуальних прав.
Суд вважає, що присутність засобів масової інформації у залі судового засідання під час відкритого розгляду справи не є проявом тиску як на учасників судового провадження, так і на суд, приймаючи до уваги наявний з боку сторонніх спостерігачів суспільний інтерес до розгляду цього провадження.
Розглядаючи доводи сторони захисту щодо можливого порушення прав обвинуваченого і потерпілої на недоторканність приватного та сімейного життя під час публічного дослідження будь-яких медичних документів ОСОБА_5 , експертних висновків, що на них посилаються, а також медичних документів потерпілої, суд виходить з того, що після оголошення обвинувального акта, під час вивчення думки учасників судового провадження щодо обсягу з`ясування обставин справи та порядку перевірки їх доказами ані сторона обвинувачення, до якої також відноситься потерпіла, ані сторона захисту не заявляли відповідного клопотання щодо закритого дослідження доказів у справі. Інформація, щодо захворювань обвинуваченого ОСОБА_5 , отримана судом з медичної частини установи, де тримається під вартою останній, публічно судом не розголошувалася. Обсяг обвинувачення ОСОБА_5 за п.п. 1, 2 ч. 2 ст. 115, ч. 2 ст. 15 п.п. 1, 2 ч. 2 ст. 115 КК України відноситься до категорій справ публічного, а не приватного обвинувачення, при цьому, як визнає це сама сторона захисту, до даної справи наявна прискіплива увага з боку сторонніх спостерігачів, а діяння, в яких обвинувачується ОСОБА_5 , викликали на державному рівні загальнонаціональний суспільний інтерес до розгляду цього провадження.
В той же час, при наявності конкретизованого та обґрунтованого клопотання сторони захисту додаткове дослідження відомостей щодо обставин лікування обвинуваченого або вивчення відомостей щодо його хвороб, відомості про які знаходяться в матеріалах справи та відповідно до ст. 40 «Основ законодавства України про охорону здоров`я» становлять лікарську таємницю, тобто які містять персональні дані та не можуть бути поширені без згоди вказаних осіб, з урахуванням вимог ст.ст. 5, 10, 14 Закону України «Про захист персональних даних», ст. 40 «Основ законодавства України про охорону здоров`я», ч. 5 ст. 11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», ч. 3 ст. 27 КПК України, можуть бути досліджені в закритому судовому засіданні.
Оскільки на цей час захисником ОСОБА_9 не надано достатнього обґрунтування підстав для подальшого розгляду справи в цілому в режимі закритого судового засідання, дане клопотання на цей час задоволенню не підлягає, що не позбавляє сторону захисту при належному обґрунтуванні необхідності додаткового дослідження доказів, щодо обставин приватного життя учасників судового провадження та доказів щодо медичної документації відносно обвинуваченого або потерпілої повторно заявити аналогічне клопотання.
Керуючись ст.ст. 27, 110, 350, 369, 371, 372 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання захисника ОСОБА_9 про подальший розгляд справи в цілому в режимі закритого судового засідання до моменту оголошення вироку відмовити.
Ухвала набирає чинності негайно та окремому оскарженню не підлягає.

Судді:

__________ ОСОБА_2 __________ ОСОБА_1 __________ ОСОБА_3