У Х В А Л А
Іменем України
27 листопада 2018 року
слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури № 10 ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0012357 від 22.11.2018, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченогоч. 1 ст. 121 КК України,-
ВСТАНОВИВ:
В провадженні слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва перебуває вищевказане клопотання.

Клопотання обґрунтовано тим, що У провадженні слідчого відділу Шевченківського управління Національної поліції у м. Києві знаходиться кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0012357 від 22.11.2018, за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_5 спільно з невстановленою досудовим розслідуванням особою на ім`я ОСОБА_6 , 21.11.2018 приблизно о 21 год. прибув до підвального приміщення яке розташоване в будинку АДРЕСА_1 де зустрівся зі своїм знайомим ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ..

Під час перебування у вищевказаному підвальному приміщенні ОСОБА_5 спільно з невстановленою досудовим розслідуванням особою на ім`я ОСОБА_6 , раніше знайомим йому ОСОБА_7 та іншими мешканцями вказаного приміщення, а саме ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , став розпивати алкогольні напої.

Так, 21.11.2018 приблизно о 23 годині 10 хвилин, ОСОБА_5 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, внаслідок раніше вжитих алкогольних напоїв, вступив в словесний конфлікт з раніше невідомим йому ОСОБА_9 , внаслідок чого у нього сформувався злочинний умисел направлений на заподіяння останньому тяжких тілесних ушкоджень.

У виконання свого злочинного умислу, ОСОБА_5 , 22.11.2018 приблизно о 23 годині 10 хвилин, перебуваючи в одній з кімнат підвального приміщення, яка використовується проживаючими в якості кухні, що розташована в будинку АДРЕСА_1 , наблизився до сидячого на стільці ОСОБА_9 та схопивши його за переднюю частину одягу потягнув на себе, при цьому ОСОБА_9 спробував чинити опір, однак ОСОБА_5 наніс йому не менше одного удару в область обличчя внаслідок чого потерпілий втратив рівновагу та впав на підлогу опинившись в положенні лежачи на спині.

Продовжуючи реалізацію свого, зазначеного вище, злочинного умислу, усвідомлюючи ступінь суспільної небезпеки та наслідків, які можуть настати, ОСОБА_5 , наблизився до ОСОБА_9 який продовжував знаходитись в положенні лежачи на підлозі на спині, схопив правою рукою дерев`яний предмет схожий на стілець та умисно наніс ним не менше двох ударів в область голови та обличчя потерпілого, тобто в ділянку тіла де розташовані життєвоважливі органи людини.

Своїми умисними ОСОБА_10 заподіяв ОСОБА_9 тяжкі тілесні ушкодження небезпечні для життя в момент заподіяння, а саме, відповідно до довідки виданої Київською міською клінічною лікарнею №17 від 22.11.2018, потерпілому встановлено діагноз відкрита черепно-мозкова травма, забій головного мозку, травматичний субарахноїдальний крововилив, субдуральні нашарування лобно-тімяної області ліворуч, епідуральне нашарування потиличної області праворуч, перелом скроневої і потиличної кісток справа, перелом основи черепа, перелом кістоклицьового скелета, забійні рани голови.

22.11.2018 у зв`язку з невідкладним випадком проведено слідчу дію - огляд місця події в підвальному приміщенні будинку АДРЕСА_1 , в ході чого виявлено особу підозрюваного та вилучено:

- уламки стільця;

- з килима зеленого кольору змиви речовини бурого кольору;

- змиви з рук ОСОБА_8 ;

- змиви з рук ОСОБА_5

22.11.2018 в порядку статті 208 КПК України затримано підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України ОСОБА_5 . Під час затримання у останнього вилучено:

- куртку зимову чорного кольору;

- спортивні штани чорного кольору;

- спортивну жилетку синього кольору;

- светр сірого кольору;

- кофта чорного кольору;

- кросівки чорного кольору.

22.11.2018 вищевказані виявлені та вилучені сліди та речі визнані речовими доказами в рамках кримінального провадження, про що винесено відповідну постанову.

Враховуючи викладене, з метою збереження речового доказу, прокурор просить слідчого суддю накласти арешт на вилучене майно.

В судовому засіданні прокурор просив задовольнити клопотання та надав слідчому судді повідомлення складене слідчим ОСОБА_11 , з якого вбачається, що власник майна був належним чином повідомлений про час та місце розгляду клопотання.

Заслухавши думку прокурора, вивчивши клопотання про арешт майна та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, вважаю, що воно підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Положеннями ч. 2, ч. 6 ст. 170 КПК України визначено, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Відповідно до ч. 8 ст. 170 КПК вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові, розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою.

Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого розслідується кримінальне провадження та в межах якого подано дане клопотання, з метою збереження речових доказів, слідчий суддя приходить до висновку, що наявні достатні підстави для арешту зазначеного в клопотанні прокурора майна, та встановлення заборони відчужувати таке майно.

Керуючись вимогами ст. ст. 131, 132, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
Клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури № 10 ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0012357 від 22.11.2018, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченогоч. 1 ст. 121 КК України задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно речові докази, що 22.11.2018 виявлені та вилучені в ході проведення слідчих дії у зв`язку з невідкладним випадком, а саме: оглядом місця події підвального приміщення за адресою: АДРЕСА_1 ; під час затримання підозрюваного ОСОБА_5 ;

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно речові докази, що 22.11.2018 виявлені та вилучені слідчими СВ Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві: ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , а саме: уламки стільця та речі котрі належать підозрюваному ОСОБА_5 : куртку зимову чорного кольору; спортивні штани чорного кольору; спортивну жилетку синього кольору; светр сірого кольору; кофта чорного кольору; кросівки чорного кольору.

Ухвала підлягає негайному виконанню.
На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Крім того, відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1