Справа № 646/1231/19
№ провадження 1-кс/646/1593/2019
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
07.05.2019року м.Харків
Слідчий суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 ,
особи, яка подала скаргу, - ОСОБА_3 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність компетентних осіб прокуратури Харківської області щодо невнесення відомостей до ЄРДР про вчинення кримінального правопорушення, -

в с т а н о в и в:

До Червонозаводського районного суду м. Харкова надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність компетентних осіб прокуратури Харківської області щодо невнесення відомостей до ЄРДР про вчинення кримінального правопорушення колегією суддів Харківського апеляційного адміністративного суду у складі ОСОБА_4 , ОСОБА_5 і ОСОБА_6 .
В обґрунтування скарги заявник посилаються на те, що 06.02.2019 року до прокуратури Харківської області з Генеральної прокуратури України для організації розгляду та прийняття рішення надійшла заява ОСОБА_3 від 25.01.2019 року про вчинення колегією суддів Харківського апеляційного адміністративного суду у складі ОСОБА_4 , ОСОБА_5 і ОСОБА_7 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.375 КК України. В той же час, до теперішнього часу, всупереч вимогам ст. 214 КПК України, уповноваженими особами прокуратури Харківської області відомості за фактом вчинення вказаного кримінального правопорушення після отримання заяви не внесено та надано відповідь про відсутність підстав для їх внесення.
В судовому засіданні ОСОБА_3 свою скаргу підтримала у повному обсязі, посилаючись на обставини, викладені в ній.
Уповноважена особа прокуратури Харківської області належним чином повідомлена про день, час та місце розгляду скарги, у судове засідання не з`явилась, подала заяву про розгляд справи за відсутності, заперечувала проти задоволення скарги.
Слідчим суддею з метою забезпечення дотримання розумних строків розгляду скарги та враховуючи строк перебування скарги на розгляді, визнано можливим розглянути скаргу за відсутності представника прокуратури Харківської області з дотриманням положень ст. ст. 26, 306 КПК України.
Заслухавши особу, яка подали скаргу, дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя приходить до наступного.
Встановлено, що 06.02.2019 року до прокуратури Харківської області з Генеральної прокуратури України для організації розгляду та прийняття рішення надійшла заява ОСОБА_3 від 25.01.2019 року про вчинення колегією суддів Харківського апеляційного адміністративного суду у складі ОСОБА_4 , ОСОБА_5 і ОСОБА_7 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.375 КК України.
Зі змісту скарги вбачається, що суть вчиненого вищевказаними суддями кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.375 КК України, на думку заявника, полягає у проведенні 06.03.2018 року судового засідання з розгляду апеляційної скарги ОСОБА_3 на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 12.12.2017 року та її вимог про постановлення відносно судді ОСОБА_8 окремої ухвали, без участі ОСОБА_3 та прийняли рішення про відмову у задоволенні скарги, не надавши ніякої оцінки доводам заявника, чим діяли всупереч вимог законності, справедливості і інтересам правосуддя, оскільки у них були відсутні відомості про вручення заявнику судової повітки про виклик до суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Положенням про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань передбачено, що до реєстру вносяться відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення. При безпідставно ініційованому досудовому розслідуванні порушуються гарантії недоторканості суддів та їх незалежності у виконанні професійних обов`язків.
Дійсно кримінально-процесуальне законодавство передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, але не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень.
Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про вчинення злочину є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).
Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань і щодо них не повинно проводитися досудове розслідування.
Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод метою забезпечення незалежності судової влади є гарантування кожній особі основоположного права на розгляд справи справедливим судом тільки на законній підставі та без будь-якого стороннього впливу.
У пункті 10 постанови Пленуму Верховного Суду України від 13 червня 2007 р. № 8 «Про незалежність судової влади» зазначено, що виключне право перевірки законності та обґрунтованості судових рішень має відповідний суд згідно з процесуальним законодавством. Оскарження у будь-який спосіб судових рішень, діяльності судів і суддів щодо розгляду та вирішення справи поза передбаченим процесуальним законом порядком у справі не допускається.
Забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках на касаційне оскарження судового рішення є одним з основних засад судочинства, встановлених статтею 129 Конституції України.
Конституційним Судом України в своєму рішенні у справі №2-рп/2011 від 11.03.2011 року було акцентовано, що оцінка вчинених суддею процесуальних дій може здійснюватися тільки судами апеляційної чи касаційної інстанції.
Аналогічної позиції дотримується і Консультативна рада європейських суддів, яка в пункті 57 Висновку № 11 (2008) щодо якості судових рішень підкреслює, що зміст конкретних судових рішень контролюється, насамперед, за допомогою процедур апеляції або перегляду рішень у національних судах та за допомогою права на звернення до Європейського суду з прав людини.
Резолюціями 40/32 та 40/146 Генеральної Асамблеї від 29 листопада та 13 грудня 1985 року схвалені основні принципи незалежності судових органів, згідно яких судові органи вирішують передані їм справи безсторонньо, на основі фактів і відповідно до закону, без будь-яких обмежень, неправомірного впливу, спонуки, тиску, погроз або втручання, прямого чи непрямого, з будь-якого боку і з будь-яких би то не було причин. Не повинно мати місця неправомірне чи несанкціоноване втручання в процес правосуддя, і судові рішення, винесені суддями, не підлягають перегляду. Цей принцип не перешкоджає здійснюваному відповідно до закону судовому перегляду чи пом`якшенню вироків, винесених судовими органами.
Відповідно до рішення Європейського суд з прав людини у справі «Салов проти України» від 06.09.2005 року, одним із основних аспектів верховенства права є принцип правової певності, який передбачає, що коли рішення суду стало остаточним, воно не може бути піддано сумніву будь-яким рішенням суду.

Незалежність судової влади є головною умовою забезпечення верховенства права, ефективного захисту прав і свобод людини та громадянина, юридичних осіб, інтересів суспільства й держави.
Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що заява ОСОБА_3 про вчинення колегією суддів Харківського апеляційного адміністративного суду у складі ОСОБА_4 , ОСОБА_5 і ОСОБА_7 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.375 КК України, викликана її незгодою з процесуальним рішенням, прийнятим за результатами розгляду її апеляційної скарги, об`єктивних даних, які свідчать про ознаки злочину заява скаржника не містить, а тому скарга на бездіяльність компетентних осіб прокуратури Харківської області щодо невнесення відомостей до ЄРДР про вчинення кримінального правопорушення є необґрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню.
Що стосується вимог заявника про постановлення окремої ухвали, то підстав для їх задоволення слідчим суддею не вбачається, у зв`язку з тим, що це не передбачено нормами чинного КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 303, 372 КПК України слідчий суддя

у х в а л и в:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність компетентних осіб прокуратури Харківської області щодо невнесення відомостей до ЄРДР про вчинення кримінального правопорушення відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Повний текст ухвали складено 11.05.2019 року.

Слідчий суддя: ОСОБА_1