КИЇВСЬКИЙ AПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
03 квітня 2019 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
секретаря ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві матеріали за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_5 , в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 , на ухвалу слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 06 березня 2019 року, відносно

ОСОБА_7 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Краснодон Луганської області, є громадянином України, одружений, має на утриманні двох малолітніх дітей,зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 та проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України
за участю: прокурора захисника підозрюваного ОСОБА_8 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,
ВСТАНОВИЛА:

Цією ухвалою задоволено клопотання старшого слідчого СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_9 , погоджене із прокурором Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_10 , та застосовано до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 60 днів, до 04 травня 2019 року включно.
Відповідно до ухвали, слідчий суддя, врахувавши наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: можливість переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків та потерпілих; вчинити інше кримінальне правопорушення, вказав, що прокурором у судовому засіданні доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, і відповідно до ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід тримання під вартою може бути застосований.
Не погоджуючись з ухвалою слідчого судді, захисник ОСОБА_5 , в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 , подав апеляційну скаргу в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді та постановити нову ухвалу, якою відмовити в задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, обравши щодо підозрюваного запобіжний захід - домашній арешт, а також визначити заставу у розмірі, що відповідає доходам підозрюваного.
Сторона захисту вважає, що дана ухвала є незаконною та постановленою з порушенням норм процесуального права.

Посилається на відсутність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення. Апелянт звертає увагу на ту обставину, що ОСОБА_6 проживав неподалік від місця події у хостелі та не заперечував цього, як і відпочинок того дня у кафе, але жодних предметів при собі, ознак на тілі, схожості одягу з особою, що вчинила підпал, ОСОБА_7 не мав, тому не був затриманий.ОСОБА_6 не переховувався, а проживав із дружиною у м. Переяслав - Хмельницькому та не змінював номер телефона, який зазначений у його поясненні, тому підстав оголошувати його у розшук не було.
Звертає увагу і на те, що підозрюваний позитивно характеризується, має на утриманні двох неповнолітніх дітей, одружений, хоча не офіційно, але працював, що було легальним джерелом доходу, він має місце проживання в Київській області, дружину, яка має намір його утримувати при обранні запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, навіть цілодобового.
Також апелянт посилається на недоведеність ризиків неналежної процесуальної поведінки підозрюваного.

Апелянт стверджує, що слідчий суддя, в порушення ст. 183 КПК України, не визначив застави, не звернувши увагу на ту обставину, що диспозиція ч. 2 ст. 194 КК України не передбачає, навіть теоретично, застосування насилля, та всупереч ст. 183 КПК України зазначив, що після вчинення злочину ОСОБА_7 погрожував потерпілим.
Заслухавши доповідь судді щодо змісту оскарженої ухвали слідчого судді, доводи захисника та підозрюваного щодо обставин викладених в апеляційній скарзі, доводи прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги сторони захисту, вивчивши матеріали провадження за клопотанням слідчого, перевіривши та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню частково, з таких підстав.

Як вбачається з представлених в апеляційний суд матеріалів, в провадженні Подільського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві перебуває кримінальне провадження № 0000586 від 18 лютого 2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 18 лютого 2019 року за адресою: м. Київ, вул. Ярославська, 30, ОСОБА_7 шляхом підпалу пошкодив транспортні засоби «Nissan X-Trail», д.н.з. НОМЕР_1 , та «CHRYSLER РТ Cruiser», д.н.з. НОМЕР_2 , чим завдав матеріального збитку у великих розмірах.
27 лютого 2019 року ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні умисного знищення та пошкодження чужого майна, що заподіяло шкоду у великих розмірах, шляхом підпалу, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 194 КК України.

01 березня 2019 року старший слідчий СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_9 , за погодженням із прокурором Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_10 , звернувся до слідчого судді Подільського районного суду м. Києва з клопотанням про застосування до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.
Ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 06 березня 2019 року клопотання слідчого було задоволено та застосовано до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 60 днів, до 04 травня 2019 року включно.
Відповідно до положень ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Розглядаючи клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення, слідчий суддя повинен з`ясувати всі обставини, з якими пов`язана можливість застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Колегією суддів апеляційної інстанції встановлено, що зазначені вимоги закону слідчим суддею в цілому належно дотримані.

Під час розгляду клопотання органу досудового розслідування слідчий суддя суду першої інстанції встановив, що ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється у вчиненні інкримінованого злочину, що підтверджується долученими до клопотання матеріалами, сукупність яких є достатньою для застосування запобіжного заходу, оскільки наявні ризики, передбачені ст. 177 КПК України.

Окрім цього, слідчий суддя врахував дані про особу підозрюваного, який працює, одружений, має на утриманні двох малолітніх дітей,а також те, що підстав для зміни запобіжного заходу на інший більш м`який, не пов`язаний з триманням під вартою, не встановлено, на підставі чого дійшов висновку про відсутність достатніх стримуючих факторів, які б дозволили запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, слідчий суддя у висновках, які зробив орган досудового розслідування щодо підстав для застосування відносно ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановив. Не виявлено таких обставин і колегією суддів.

Разом з тим, прийнявши обґрунтоване рішення про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя залишив поза увагою вимоги ч. 3 ст. 183 КПК України, яка передбачає, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Згідно з пунктом 3 статті 5 Конвенції, визначаючи доцільність звільнення або подальшого тримання особи під вартою, відповідні посадові особи зобов`язані розглянути й альтернативні заходи забезпечення її явки до суду. Фактично, це положення не лише проголошує право на "розгляд справи судом упродовж розумного строку або звільнення під час провадження", а й передбачає, що "звільнення може бути обумовлене гарантіями з`явитися на судове засідання" (рішення у справі "Сергій Волосюк проти України" п. 38).

У всіх випадках, коли ризику ухилення обвинуваченого від слідства можна запобігти за допомогою застави чи інших запобіжних заходів, обвинуваченого має бути звільнено і в таких випадках національні органи завжди мають належним чином досліджувати можливість застосування таких альтернативних запобіжних заходів (рішення у справі "Вренчев проти Сербії" п. 76).

Автоматична відмова в застосування застави без здійснення судового контролю є несумісною з вимогами пункту 3 статті 5 Конвенції (рішення у справі "S.B.C. v. the UK" п. п. 23-24).

Згідно ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: 1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; 2) щодо злочину, який спричинив загибель людини; 3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.

Відповідно до повідомлення про підозру, ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні умисного знищення та пошкодження чужого майна, що заподіяло шкоду у великих розмірах, шляхом підпалу, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 194 КК України.

При цьому про застосуванням насильства або погрози його застосування, наслідків, що спричинили загибель людини, або щодо порушення раніше обраного запобіжного заходу у вигляді застави, не йдеться, а тому підстав, передбачених ч. 4 ст. 183 КПК України, з урахуванням викладених за матеріалами справи обставин вчинення злочину та участі у них ОСОБА_7 не вбачається.
На підставі чого, враховуючи обставини кримінального правопорушення, майновий стан підозрюваного, інші дані про його особу та наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, колегія суддів приходить до висновку про необхідність визначення розміру застави підозрюваному ОСОБА_7 , яка зможе забезпечити виконання покладених на нього обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КК України, у випадку внесення застави.

Суб`єкти владних повноважень повинні приділити стільки ж уваги встановленню відповідної застави, як прийняттю рішення про те, чи є необхідним подальше утримання під вартою (рішення у справі "Іванчук проти Польщі" п. 66).

Відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави, щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Враховуючи обставини кримінального правопорушення, тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого ОСОБА_11 підозрюється, розмір майнової шкоди заподіяної внаслідок вчинення кримінального правопорушення, дані про особу підозрюваного, колегія суддів вважає, що в даному кримінальному провадженні необхідно встановити заставу у виключному розмірі, з метою гарантувати виконання підозрюваним ОСОБА_11 покладених на нього обов`язків, передбачених кримінальним процесуальним законом України, а саме у розмірі 500 000 гривень.
Саме такий запобіжний захід є достатнім, необхідним та доцільним для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_11 та виконання покладених на нього обов`язків.
За таких обставин, виходячи з вимог п. 2 ч. 3 ст. 407 КПК України, колегія суддів приходить до остаточного висновку, що апеляційну скаргу захисника необхідно задовольнити частково, ухвалу слідчого судді скасувати та постановити нову ухвалу, якою задовольнити частково клопотання слідчого та застосувати запобіжний захід у вигляді тримання щодо підозрюваного ОСОБА_11 в межах строку досудового розслідування з визначенням альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави в порядку, передбаченому ч. 3 ст. 183 КПК України, а також покладенням на нього відповідних процесуальних обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 194, 199, 309, 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів,-

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_5 , в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 06 березня 2019 року, якою задоволено клопотання старшого слідчого СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_9 , погоджене із прокурором Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_10 , та застосовано до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 60 днів до 04 травня 2019 включно скасувати.

Постановити нову ухвалу, якою клопотання старшого слідчого СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_9 , погоджене із прокурором Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_10 , про застосування до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 04 травня 2019 року включно.

Одночасно визначити підозрюваному ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , альтернативний запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 500 000 гривень у національній грошовій одиниці України, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на розрахунковий рахунок Київського апеляційного суду (03110, м. Київ, вул. Солом`янська, 2-а, , реєстраційний рахунок: 2186, банк надавача послуг: ГУ ДКСУ у м. Києві, МФО банку: 820172).

Заставодавцем не може бути юридична особа державної або комунальної власності або така, що фінансується з місцевого, державного бюджету, бюджету Автономної Республіки Крим, або у статутному капіталі якої є частка державної, комунальної власності, або яка належить суб`єкту господарювання, що є у державній або комунальній власності.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України, у разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора або суду у кримінальному провадженні;

- не відлучатися із постійного місця проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватися від спілкування із свідками у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Термін дії обов`язків покладених судом визначити протягом двох місяців після внесення застави.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_7 , що у разі внесення застави у визначеному в даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави на розрахунковий рахунок Київського апеляційного суду, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця попереднього ув`язнення.

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця попереднього ув`язнення негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_7 , з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора, слідчого суддю, суд.

З моменту внесення застави підозрюваний ОСОБА_7 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний ОСОБА_7 будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Термін дії ухвали встановити до 04 травня 2019 року включно.

Ухвала набирає законної сили з часу проголошення і оскарженню не підлягає.
Судді:

_______________ _______________ _____________
ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3

Справа № 11-сс/824/2072/2019
Категорія: ст. 183 КПК України
Слідчий суддя у суді першої інстанції ОСОБА_12
Доповідач в суді апеляційної інстанції ОСОБА_1