Провадження № 1-кп/754/1188/18
У Х В А Л А
Іменем України

23 листопада 2018 року Деснянський районний суд м.Києва в складі колегії:

головуючого судді ОСОБА_1
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3
секретаря судового засідання ОСОБА_4
за участю: прокурорів ОСОБА_5 , ОСОБА_6
обвинуваченого ОСОБА_7
захисника ОСОБА_8
потерпілих ОСОБА_9
ОСОБА_10
ОСОБА_11
провівши в приміщенні суду підготовче судове засідання в м.Києві по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0004986 від 24.06.2018 р. відносно

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

уродженця м. Накалакеві Цхакаєвського р-ну, Грузії, грузина,

громадянина України, з вищою освітою, одруженого, фізична особа підприємець,

зареєстрованого та проживаючого за адресою:

АДРЕСА_1 ,

раніше не судимого,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених п. 7 ч. 2 ст. 115, ч. 3 ст. 15, п. п. 1,7 ч. 2 ст. 115, ч. 1 ст. 263 КК України,

ВСТАНОВИЛА:

22.11.2018 р. з Київського апеляційного суду надійшов обвинувальний акт відносно ОСОБА_7 за п. 7 ч. 2 ст. 115, ч. 3 ст. 15, п. п. 1,7 ч. 2 ст. 115, ч. 1 ст. 263 КК України до Деснянського районного суду м.Києва.

Ухвалою суду вказане кримінальне провадження призначене до підготовчого судового засідання.
В підготовчому судовому засіданні прокурор , якого підтримали потерпілі, вважав за необхідне призначення справи до судового розгляду на підставі обвинувального акту, вважаючи, що по кримінальному провадженню під час досудового розслідування, а також при складенні обвинувального акта, дотримані всі вимоги, передбачені ст.. 32, 291 КПК України, підстави для прийняття рішень, передбачених п.1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України відсутні.
Також прокурор, якого підтримали потерпілі, в підготовчому судовому засіданні звернувся з клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 60 днів, без альтернативи застосування застави, посилаючись на існування ризиків, передбачених п. 1, п. 3, п. 4, п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Відповідно до положень п. 1 ч. 3 ст. 199 КПК України заявлені ризики не зменшились, продовжують надалі існувати, а тому виправдовують подальше тримання особи під вартою. Обґрунтуванням обрання запобіжного заходу щодо ОСОБА_7 у вигляді тримання під вартою є забезпечення виконання останнім покладених на нього процесуальних обов`язків, передбачених КПК України, а також з метою запобігання спробам переховуватись від суду, незаконно впливати на потерпілих та свідків у кримінальному провадженні, знищити речі, що мають значення по справі та вчинити інше кримінальне правопорушення, обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину.
Захисник ОСОБА_8 , якого підтримав обвинувачений ОСОБА_7 , заперечував щодо призначення справи до судового розгляду. Просив повернути обвинувальний акт прокурору з підстав неповного, не всебічного проведення досудового слідства та невідповідність обвинувального акту відносно ОСОБА_7 вимогам ст.291 КПК України.
Захисник заперечував щодо задоволення клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зазначивши, що прокурор не навів достатність ризиків, що передбачені ст.177 КПК України, за наявністю яких обвинуваченому ОСОБА_7 необхідно обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Та просив змінити ОСОБА_7 запобіжний захід на цілодобовий домашній арешт у зв"язку з незадовільним станом здоров"я останього.
Обвинувачений підтримав думку захисника щодо клопотання про зміну запобіжного заходу.
В підготовчому судовому засіданні потерпілим ОСОБА_11 пред"явлено цивільний позов про відшкодування моральної (немайнової) шкоди, завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Учасники судового провадження не заперечували проти прийняття цивільного позову.
Крім того, захисником ОСОБА_8 заявлено клопотання, про залучення перекладача, оскільки його підзахісний володіє тільки грузинською і російською мовами.
Вислухавши думку учасників судового провадження, вивчивши обвинувальний акт, клопотання про залучення перекладача, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та додатки до нього, та зміну запобіжного заходу, колегія суддів приходить до висновку, що обвинувальний акт у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п.7 ч.2 ст.115, ч.3 ст.15 п.п.1,7 ч.2 ст.115, ч.1 ст.263 КК України, підлягає поверненню прокурору з наступних підстав.
Згідно з ч.3 ст.314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти такі рішення: 1) затвердити угоду або відмовити в затвердженні угоди та повернути кримінальне провадження прокурору для продовження досудового розслідування в порядку, передбаченому статтями 468 - 475 цього Кодексу; 2) закрити провадження у випадку встановлення підстав, передбачених пунктами 4 - 8 частини першої або частиною другою статті 284 цього Кодексу; 3) повернути обвинувальний акт, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру прокурору, якщо вони не відповідають вимогам цього Кодексу; 4) направити обвинувальний акт, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру до відповідного суду для визначення підсудності у випадку встановлення непідсудності кримінального провадження; 5) призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру.

Відповідно до ст.291 КПК України: 1. Обвинувальний акт складається слідчим, після чого затверджується прокурором. Обвинувальний акт може бути складений прокурором, зокрема якщо він не погодиться з обвинувальним актом, що був складений слідчим. 2. Обвинувальний акт має містити такі відомості:

1) найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер;

2) анкетні відомості кожного обвинуваченого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство);

3) анкетні відомості кожного потерпілого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство);

4) прізвище, ім`я, по батькові та займана посада слідчого, прокурора;

5) виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення;

6) обставини, які обтяжують чи пом`якшують покарання;

7) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням;

8) розмір витрат на залучення експерта (у разі проведення експертизи під час досудового розслідування);

9) дату та місце його складення та затвердження.

3. Обвинувальний акт підписується слідчим та прокурором, який його затвердив, або лише прокурором, якщо він склав його самостійно.

4. До обвинувального акта додається:

1) реєстр матеріалів досудового розслідування;

2) цивільний позов, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування;

3) розписка підозрюваного про отримання копії обвинувального акта, копії цивільного позову, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування, і реєстру матеріалів досудового розслідування;

4) розписка або інший документ, що підтверджує отримання цивільним відповідачем копії цивільного позову, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування не до підозрюваного.

Надання суду інших документів до початку судового розгляду забороняється.

Судом встановлено, що обвинувальний акт відносно ОСОБА_7 та додатки до нього, не відповідають вимогам КПК України.

Згідно з п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України, у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти рішення про повернення обвинувального акта прокурору, якщо він не відповідає вимогам цього Кодексу.
Положення ч. 4 ст. 110 КПК України визначають, що обвинувальний акт є процесуальним рішенням, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування. Обвинувальний акт повинен відповідати вимогам, передбаченим у статті 291 цього Кодексу.
Відповідно до пункту а) підпункту 3 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має щонайменше право бути негайно і детально проінформованим зрозумілою для нього мовою про характер і причини обвинувачення, висунутого проти нього.
Відповідно до рішення ЄСПЛ від 28.08.2018 року у справі "Візгірда проти Словеніі", в якій заявник стверджував, зокрема, що його право на справедливий судовий розгляд відповідно до статті 6 Конвенціі було порушено, оскільки він не розумів мови розгляду або наданого йому тлумачення.
Так само, ч. ч. 2, 3, 4 ст. 29 КПК України передбачають, що особа повідомляється про підозру у вчиненні кримінального правопорушення державною мовою або будь-якою іншою мовою, якою вона достатньо володіє для розуміння суті підозри у вчиненні кримінального правопорушення.
Слідчий суддя, суд, прокурор, слідчий забезпечують учасникам кримінального провадження, які не володіють чи недостатньо володіють державною мовою, право давати показання, заявляти клопотання і подавати скарги, виступати в суді рідною або іншою мовою, яку вони володіють, користуючись у разі необхідності послугами перекладача в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Переклад судових рішень та інших процесуальних документів кримінального провадження засвідчуються підписом перекладача.
При цьому, за приписами п. 3 ч. 3, ч. ч. 4, 5 ст. 68 КПК України, перекладач зобов`язаний здійснювати повний і правильний переклад, посвідчувати правильність перекладу своїм підписом.
Перед початком процесуальної дії сторона кримінального провадження, яка залучила перекладача, чи слідчий суддя або суд пересвідчуються в особі і компетентності перекладача, з`ясовують його стосунки з підозрюваним, обвинуваченим, потерпілим, свідком і роз`яснюють його права і обов`язки.
За завідомо неправильний переклад або за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків перекладач несе відповідальність встановлену законом.
Таким чином, аналіз наведених вимог кримінального процесуального закону свідчить про те, що обов`язок залучення компетентного перекладача для осіб, які не володіють чи недостатньо володіють державною мовою, покладається на слідчого суддю, суд, прокурора та слідчого. Порушення права підозрюваного, обвинуваченого на надання йому компетентного перекладача тягне за собою визнання доказів недопустимими через порушення права особи на захист.
Крім того, і обвинувачений, і його захисник під час досудового розслідування заявляли клопотання про залучення перекладача, і слідчий не був позбавлений права забезпечити здійснення перекладу процесуальних документів з дотриманням правил ст. ст. 29, 68 КПК України.
Тому, оскільки стороною обвинувачення не дотримано визначної законом процедури здійснення обвинуваченому ОСОБА_7 перекладу процесуальних документів мовою, якою він володіє, що має наслідком порушення його права на захист, колегія суддів приходить до висновку про неможливість призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта.
Разом із цим, враховуючи, що згідно з ч. 1 ст. 337 КПК України судовий розгляд проводиться лише в межах висунутого обвинувачення відповідно до обвинувального акта, а сторона обвинувачення не забезпечила здійснення його належного перекладу обвинуваченому ОСОБА_7 , то доводи прокурора про те, що ОСОБА_7 володіє українською мовою в повній мірі є хибними, оскільки не ґрунтуються на вищенаведених вимогах кримінального процесуального закону та положеннях пункту а) підпункту 3 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Щодо клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу стосовно ОСОБА_7 , то колегія суддів, заслухавши думку учасників судового провадження, приходить до такого висновку.
Відповідно до положень ст. 178 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може переховуватися від суду; знищити сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується.
На даний час залишається достатньо підстав вважати, що ОСОБА_7 , опинившись на волі, зможе ухилитися від суду та не виконати його процесуальні рішення (ризик переховування), і на це вказують такі обставини, як характер протиправних дій, в яких він обвинувачується і щодо яких органами досудового розслідування висунута обґрунтована підозра (обвинувачення); тяжкість покарання, яке йому загрожує у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованих йому злочинів, які є особливо тяжкими.
Крім того, існує велика ймовірність того, що обвинувачений ОСОБА_7 , перебуваючи на волі, зможе перешкодити встановленню істини у кримінальному провадженні під час судового провадження іншим чином, зокрема, незаконно впливати на потерпілих та свідків, які на даний час не допитані судом; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.
Також, колегія суддів, на виконання вимог ст. 178 КПК України, приймає до уваги дані про особу обвинуваченого, а саме те, що він одружений, утриманців не має, стан здоров`я, щодо якого на даний час в розпорядженні суду відсутні об`єктивні медичні застереження щодо неможливості перебування його під вартою.
За сукупністю вище наведених обставин, колегія суддів вважає за необхідне обрати стосовно обвинуваченого ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки відсутні підстави вважати, що інші (менш суворі) запобіжні заходи, передбачені ст. 176 КПК України можуть на даному етапі забезпечити виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків, що випливають з ч. 5 ст. 194 КПК України, зокрема, прибувати за кожною вимогою суду та його належну поведінку, попередити вчинення нових злочинів.
Керуючись вимогами ст.ст.291,314,315,316 КПК України,

УХВАЛИЛА:

Обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0004986 від 24.06.2018 р. відносно ОСОБА_7 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених п. 7 ч. 2 ст. 115, ч. 3 ст. 15, п. п. 1,7 ч. 2 ст. 115, ч. 1 ст. 263 КК України повернути заступнику керівника Київської місцевої прокуратури №5 ОСОБА_6 .

Клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури №5 ОСОБА_5 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.

Обрати стосовно обвинуваченого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) діб, до 21 січня 2019 року, включно.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення через Деснянський районний суд м. Києва.

Головуючий:

Судді