печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 квітня 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,
при секретарі судових засідань ОСОБА_2 ,
за участі сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника адвоката ОСОБА_4 ,
захисника адвоката ОСОБА_5 ,
підозрюваного ОСОБА_6 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання старшого слідчого в ОВС Головного слідчого управління Національної поліції України старшого лейтенанта поліції ОСОБА_7 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_6 , у кримінальному провадженні № 0002505від 16.10.2018, -

В С А Т А Н О В И В:

15.04.2019 у провадження слідчого судді надійшло клопотання старшого слідчого в ОВС Головного слідчого управління Національної поліції України старшого лейтенанта поліції ОСОБА_7 , за погодженням із прокурором третього відділу процесуального керівництва управління організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням, яке здійснюється слідчими центрального апарату Державного бюро розслідувань Департаменту організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням кримінальних правопорушень, підслідних Державному бюро розслідувань, нагляду за додержанням законів його оперативними підрозділами та підтримання публічного обвинувачення у відповідних провадженнях Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_6 , у кримінальному провадженні № 0002505від 16.10.2018.
В обґрунтування клопотання прокурор посилається на те, ухвалою слідчого судді відносно підозрюваного ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, проте завершити досудове розслідування у визначений ухвалою слідчого судді не представилось можливим, оскільки у кримінальному провадженні не проведено всіх необхідних слідчих (розшукових) та процесуальних дій. Разом з тим, заявлені ризики, які існували при обранні підозрюваному міри запобіжного заходу продовжують діяти, а відтак запобігти їм шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів не можливо, у зв`язку з чим виникла необхідність у продовженні строку дії обраного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_6 , заборонивши йому залишати місце свого проживання, з покладення відповідних обов`язків.
Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав з викладених в ньому підстав, просив задовольнити.
Підозрюваний та його захисники в судовому засіданні заперечували щодо задоволення клопотання, вказавши на необґрунтованість підозри та відсутність ризиків у кримінальному провадження з якими законодавець пов`язує перебування особи під одним із запобіжних заходів.
Вивчивши клопотання, заслухавши позицію учасників провадження, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, дійшов наступного висновку.
Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
У відповідності до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочинну діяльність.
Згідно зі ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби.
Вказаною статтею передбачено, також, що строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.
Вирішуючи питання про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного, слідчим суддею враховані вимоги п.п.3 і 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
Так, судовим розглядом встановлено, що в рамках кримінального провадження № 0002505, 19 лютого 2019 ОСОБА_6 повідомлено про підозру в учиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 190, ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 27, ч. 3 ст. 369 КК України.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 21.02.2019 до підозрюваного ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши останньому залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 у період з 22.00 год до 06.00 год. наступної доби, з покладенням обов`язків визначених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Так, у відповідності до стандарту доказування «поза розумним сумнівом» (рішення у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства»), який застосовується при оцінці доказів, докази можуть «випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту» (рішення у справі «Коробов проти України»).
Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя вважає, що дані, які вказують на обґрунтовану підозру, які навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, містяться у долучених до матеріалів клопотання доказах, та одночасно враховує, що вказане було встановлено судами при ухваленні рішення про застосування запобіжного заходу, яке було предметом апеляційного перегляду та при вирішенні питання про продовження дії запобіжного заходу.
Приймаючи таке рішення, слідчий суддя виходить з того, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні прокурора та доданих матеріалах та з того, що слідчий суддя на даному етапі провадженні не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні прокурора дані, у слідчого судді є всі підстави для висновку, що представлені докази об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним кримінальним правопорушенням, на даному етапі хоча і не можна стверджувати про їх достатність для негайного засудження, проте можна дійти висновку про виправданість подальшого розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).
Так, вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неналежної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.
Прокурором в судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зокрема, що ОСОБА_6 притягується до кримінальної відповідальності за вчинення тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 4 до 8 років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатись певною діяльністю та з конфіскацією майна, а також встановлено обставини, які обґрунтовують тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 та підтверджують наявність зазначених ризиків.
Так, підозрюваний ОСОБА_6 має паспорт громадянина України для виїзду за кордон, акумулював у власності значний капітал, а також притягується до кримінальної відповідальності за вчинення тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 8 років, вказане свідчить про те, що підозрюваний ОСОБА_6 , перебуваючи на волі, з метою уникнення кримінальної відповідальності може переховуватись від органів досудового розслідування та суду.
Сторона обвинувачення вказує, що підозрюваний ОСОБА_6 підтримує відносини з особами, які займають керівні ланки у різних органах державної влади, особисто та через зв`язки свого батька ОСОБА_8 , який є помічником народного депутата від Політичної партії «Об`єднання «Самопоміч» ОСОБА_9 , підтримує відносини з різними особами, які займають керівні ланки у різних державних підприємствах, установах та організаціях. Крім цього, свідки, які підлягають допиту в указаному кримінальному проваджені є підлеглими та колегами ОСОБА_6 , а відтак зазначене свідчить про те, що підозрюваний ОСОБА_6 , може використати свої зв`язки для незаконно впливу на свідків у вказаному кримінальному провадженні з метою зменшення своєї вини в інкримінованому йому кримінальному правопорушенні та негативно вплинути на результати об`єктивного розслідування.
Прокурор вказує, що завершити досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали слідчого судді про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді домашнього арешту не можливе, оскільки на даний час існують обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення строку, а саме: допиту як свідків службових осіб ПАТ «КБ «Хрещатик»; проведення судових експертиз; отримання тимчасового доступу до інформації про зв`язок кінцевих обладнань споживачів телекомунікаційних послуг абонентських номерів, які належать підозрюваним; вивчення змісту інформації, яка отримана під час застосування технічних засобів при проведені негласних слідчих (розшукових) дій та складання відповідних протоколів згідно ст. 266 КПК України.
Вказаним обставинам, також була надана оцінка постановою від 09.04.2019 заступника Генерального прокурора, якою строк досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні продовжено до трьох місяців, тобто до 19.05.2019.

З викладеного вбачається, що кримінальне провадження триває, досудове розслідування не завершено, яке має бути ретельним, безстороннім і сумлінним. Розслідування повинне забезпечити встановлення винних осіб та їх покарання. Органи державної влади повинні вжити всіх заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події, показань очевидців, доказів експертиз. Будь-які недоліки у розслідуванні, які підривають його здатність встановити відповідальну особу, створюють ризик недодержання такого стандарту, що узгоджується з п. 42 рішення Європейського Суду з прав людини від 13.01.2011 р. у справі «Михалкова та інші проти України»
Таким чином, оцінивши в сукупності тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, загрозу призначення суворого покарання за нього, характер вчинених злочинних дій, у яких підозрюється ОСОБА_6 , ризики які зазначені у клопотанні, які на даний час не зменшилися та продовжують існувати, дані які характеризують особу, а також, те що строк досудового розслідування продовжено до 19.05.2019, слідчий суддя приходить до висновку, за доцільне продовжити до підозрюваного, передбачений ст. 181 КПК України, строк дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, який здатний забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та виконання ним обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, тобто буде забезпечено виконання цілей кримінального провадження та одночасно дотримано права особи підозрюваного, а відтак клопотання підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. 49 Конституції України, ст. ст. 177, 178, 181, 193, 199, 376 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В :
Клопотання задовольнити.
Продовжити відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши йому залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , у період з 22.00 год до 06.00 год. наступної доби, на строк до 19.05.2019 включно.
Продовжити до 19.05.2019 строк дії обов`язків покладених на підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме:
- прибувати до слідчого, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора та суду за першим викликом;
- не відлучатись із населеного пункту, де він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та роботи;
- утримуватися від спілкування із ОСОБА_10 та іншими свідками у провадженні, а також з підозрюваним ОСОБА_11 .

Зобов`язати прокурора у кримінальному провадженні передати до виконання ухвалу в частині продовження строку домашнього арешту для виконання органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного.
Обов`язок контролю за виконанням ухвали слідчого судді покладається на прокурора у кримінальному провадженні.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції, набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1