Провадження №1-кс/712/7929/18
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про накладення арешту на майно

21 грудня 2018 року м. Черкаси

Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:

слідчого судді ОСОБА_1
за участю секретаря ОСОБА_2
слідчого ОСОБА_3
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду винесене в кримінальному провадженні №0001508 від 19.12.2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 160 КК України слідчим Черкаського районного відділення поліції Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_3 та погоджене прокурором Черкаської місцевої прокуратури ОСОБА_4 клопотання про поновлення строків на арешт майна, -

В С Т А Н О В И В:

До суду звернувся слідчий Черкаського районного відділення поліції Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 з клопотанням про поновлення строків на арешт майна.

Клопотання мотивує тим, що у провадженні слідчого відділення Черкаського районного відділення поліції ГУНП в Черкаській області знаходяться матеріали кримінального провадження № 0001508 від 19.12.2018 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого, ч. 2 ст. 160 КК України, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.12.2018 року.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 19.12.2018 о 11.09 до Черкаського районного відділення поліції Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області надійшло повідомлення від ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про те, що за адресою: АДРЕСА_1 , поблизу магазину "Барвінок", невідомі особи на автомобілі "Фольцваген Т5" білого кольору Д.Н. НОМЕР_1 порушують правила передвиборної агітації, а саме: продавали хліб за заниженими цінами та агітували голосувати за окремого кандидата на виборах до ОТГ. (ЖЄО No 8379 від 19.12.2018)

Під час проведення огляду місця події від 19.12.2018 року, за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено та вилучено автомобіль марки Фольксваген Т-5 білого кольору, д.н.з. НОМЕР_2 , який в подальшому доставлений на територію Черкаського РВП Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області, за адресою м. Черкаси, провул. Медичний, 3.

20.12.2018 року встановлено, що даний автомобіль належить ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що проживає за адресою АДРЕСА_2 , що підтверджується витягом з бази даних Армор.

20.12.2018 року проведено огляд автомобіля, визнано його речовим доказом по справі та залишено на зберігання на території Черкаського РВП Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області, за адресою м. Черкаси, провул. Медичний, 3.

В ході проведення досудового розслідування встановлено, що порушення правил передвиборної агітації здійснювалось саме за допомогою автомобіля Фольксваген Т-5 білого кольору, д.н.з. НОМЕР_2 , з якого роздавався громадянам хліб по заниженим цінам.

На підставі викладеного, з метою забезпечення кримінального провадження, забезпечення можливого цивільного позову у кримінальному провадженні, належного зберігання речових доказів та в подальшому розгляду питання про їх долю чи конфіскацію в дохід держави, а також для припинення та подальшого запобігання скоєння злочину аналогічним способом із застосуванням вищевказаного автомобіля в якості знаряддя злочину необхідно накласти арешт.
Слідчий в судовому засіданні клопотання підтримав та просив суд його задовольнити.
Дослідивши матеріали справи, заслухавши думку слідчого, слідчий суддя вважає, що дане клопотання не підлягає до задоволення виходячи з наступного.

Статтею 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження визначено арешт майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, які перебувають у власності або володінні, користуванні, розпорядженні підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів, 2) спеціальної конфіскації, 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно із ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Стаття 98 КПК України передбачає, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 170 КПК України метою арешту майна є забезпечення кримінального провадження, забезпечення цивільного позову у кримінальному провадженні, забезпечення конфіскації або спеціальної конфіскації. Арештованим може бути майно, яким володіє, користується чи розпоряджається підозрюваний, обвинувачений, засуджений, треті особи, юридична особа, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру за рішенням, ухвалою суду, слідчого судді.

Згідно до ч. 3 ст. 170 КПК України підставою арешту майна є наявність ухвали слідчого судді чи суду за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що майно є предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення, набуте злочинним шляхом, є доходом від вчиненого злочину або отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину. Арешт майна можливий також у випадках, коли санкцією статті Кримінального кодексу України, що інкримінується підозрюваному, обвинуваченому, передбачається застосування конфіскації, до підозрюваної, обвинуваченої особи заявлено цивільний позов у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 6 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, які перебувають у власності або володінні, користуванні, розпорядженні підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Відповідно до вимог ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Слідчим строк подання даного клопотання порушено.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність, можливість спеціальної конфіскації майна; розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Оцінюючи встановлені в судовому засіданні обставини, завдання арешту майна, як виду заходу забезпечення кримінального провадження, які матиме накладення арешту на майно, слідчий суддя, дійшов висновку, що клопотання не підлягає задоволенню.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом наступного дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
Дане майно не підпадає під ознаки ч. 3 ст. 170 КПК України, а тому на нього не може бути накладено арешт.

Крім того, згідно ч. 1 ст. 117 КПК України пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Спірне майно було вилучене 19.12.2018 року, а з клопотанням про арешт майна слідчий звернувся 21.12. 2018 року, тобто клопотання було подане з порушенням строку передбаченого КПК України. Поважності причин пропущеного строку звернення до суду слідчий не навів, а підстави на які він посилався слідчий суддя вважає таким, що не можуть бути прийняті до уваги.
У клопотанні слідчим не зазначено поважності причин пропуску строку звернення з клопотанням про арешт майна, а тому слідчий суддя вважає, що у клопотанні необхідно відмовити.

На підставі викладеного, відповідно до вимог ст. ст. 40, 98, 100, 117, 131, 132, 167, 170, 171 КПК України, суддя слідчий,

У Х В А Л И В:

В клопотанні слідчого Черкаського районного відділення поліції Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про поновлення строків на арешт майна відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Черкаської області протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1