Тростянецький районний суд
справа № 147/476/19
номер провадження № 1-кс/147/206/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 травня 2019 року слідчий суддя Тростянецького районного суду Вінницької області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, клопотання слідчого СВ Тростянецького ВП Бершадського ВП ГУНП у Вінницькій області, капітана поліції ОСОБА_3 про арешт майна, по кримінальному провадженні, що внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000102 від 25.04.2019р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 348 КК України,-

ВСТАНОВИВ:
До Тростянецького районного суду Вінницької області надійшло клопотання слідчого СВ Тростянецького ВП Бершадського ВП ГУНП у Вінницькій області, капітана поліції ОСОБА_3 , яке погоджене прокурором Бершадської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна, а саме: двох сокир та господарських вил, оскільки вони є предметом злочину.

Слідчий в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву, у якій вказав, що клопотання підтримує в повному обсязі, просив проводити розгляд клопотання у його відсутність.

ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, хоча про час та місце розгляду клопотання про арешт майна повідомлявся належним чином.

Вивчивши клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Слідчий у клопотанні вказує, що 25.04.2019р., близько 01.00 год., до дільничного офіцера поліції Тростянецького ВП Бершадського ВП ГУНП у Вінницькій області, старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 на мобільний телефон зателефонував сільський голова с. Гордіївка Тростянецького району Вінницької області та повідомив, що біля сільської ради с. Гордіївка місцевий житель ОСОБА_5 поводить себе непристойно, телефонує до сільського голови та сусідів, яким погрожує фізичною розправою та знищенням майна.

Після даного телефонного дзвінка ОСОБА_6 під`їхав та зупинив автомобіль неподалік від приміщення сільської ради, поблизу місця проживання ОСОБА_5 . Вийшовши з службового автомобіля, ОСОБА_6 помітив ОСОБА_5 , який стояв на узбіччі проїзної частини дороги, а у руках тримав вила. Підійшовши до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , представився та при цьому перебував у форменому одязі, та запитав у ОСОБА_5 чому він порушує громадський порядок. Після цього, ОСОБА_5 почав нецензурно висловлюватись на адресу ОСОБА_6 як працівника поліції, ображати та принижувати працівників поліції, погрожувати фізичною розправою та вбивством вилами, які він тримав у руках. В подальшому ОСОБА_6 попередив ОСОБА_5 , щоб він тримався на відстані, тому що у разі не припинення протиправних дій, до нього можуть бути застосовані заходи фізичного впливу. На попередження ОСОБА_6 , ОСОБА_5 відреагував агресивно, діючи умисно, достовірно знаючи, що перед ним знаходиться працівник поліції та ігноруючи його вимоги, як представника правоохоронного органу, який перебував у форменому одязі та виконував свій службовий обов`язок по забезпеченню публічної безпеки та порядку, безпричинно почав ображати його, при цьому почав викрикувати погрози вбивства на адресу працівника поліції дільничного офіцера поліції Тростянецького відділення поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , не бажаючи підкоритись його законним вимогам, розмахуючи вилами, зненацька, наніс удар металевою частиною вилів в обличчя і як наслідок спричинив потерпілому ОСОБА_6 тілесні ушкодження, у вигляді колотих ран лівої нижньої половини обличчя, одна з яких проникає в ротову порожнину, інша вгасає над проекцією кута нижньої щелепи, а також рани правої вушної раковини, які відповідно до висновку Ладижинського відділення СМЕ №51 від 25.04.2019 відносяться до категорії легких тілесних ушкоджень, що спричинили короткочасний розлад здоров`я до 21-го дня. Далі, застосувавши фізичну силу ОСОБА_6 зупинив протиправні дії ОСОБА_5 .

У ході огляду місця події в АДРЕСА_1 , 25.04.2019 вилучено дві сокири та господарські вила, які належать ОСОБА_5 .

Відомості про зазначене кримінальне правопорушення внесені до ЄРДР 25.04.2019 року під №0000102 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ст. 348 КК України.

Постановою слідчого СВ Тростянецького ВП Бершадського ВП ГУНП у Вінницькій області, лейтенанта поліції ОСОБА_7 від 25.04.2019р. визнано та приєднано до матеріалів кримінального провадження №0000102 в якості речового доказу дві сокири та господарські вила.

Відповідно до ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Заходами забезпечення кримінального провадження є, зокрема, арешт майна.
Так, згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Частиною 3 ст. 170 КПК України передбачено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя, згідно ст.ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для інших осіб; розумність і співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
За таких обставин, слідчий суддя враховуючи, що в матеріалах кримінального провадження вбачається наявність достатніх підстав, які свідчать про необхідність забезпечення, у тому числі і збереження речових доказів, а саме: двох сокир та господарських вил, приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись вимогами ст.ст. 98, 132, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого СВ Тростянецького ВП Бершадського ВП ГУНП у Вінницькій області, капітана поліції ОСОБА_3 про арешт майна, по кримінальному провадженні, що внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000102 від 25.04.2019р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 348 КК України, - задовольнити.
Накласти арешт на дві сокири та господарські вила, які належать ОСОБА_5 з подальшим переданням на зберігання до кімнати зберігання речових доказів Тростянецького ВП.
Ухвала може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Слідчий суддя: