УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 грудня 2018 року Місто Одеса

Слідчий суддя місцевого Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого СВ Приморського ВП м. Одеси ГУНП в Одеській області ОСОБА_5 , погодженое з прокурором Одеської місцевої прокуратури №3 ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Одеси, громадянина України, українця, неодруженого, із середньою освітою, офіційно непрацевлаштованого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого, підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.185, ч.2 ст.185 КК України,

У С Т А Н О В И В:

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.185, ч.2 ст.185 КК України, за наступних обставин.

20.11.2018 року, близько 06:35 години, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заздалегідь маючи злочинний умисел на таємне викрадення чужого майна, діючи з корисливих мотивів, зайшов до приміщення готелю «Токіо», розташованого за адресою: м. Одеса, вул. Водопровідна,1а. Далі, перебуваючи вже безпосередньо у готелі та підшукуючи, де може знаходитись цінне майно, ОСОБА_4 піднявся на другий поверх вищевказаного готелю.

Так, ОСОБА_4 , реалізуючи свій злочинний намір, спрямований на таємне викрадення чужого майна, переслідуючи корисливі мотиви, впевнившись що за ним ніхто не спостерігає, та його дії носять таємний характер, пройшов до приміщення номеру № НОМЕР_1 який не був зачинений, та приступив до пошуку цінного майна, яким можливо заволодіти.

Перебуваючи уже безпосередньо у готельному номері, ОСОБА_4 визначив предметом свого злочинного посягання цінне майно, яке там знаходилось, та яке належить ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме: мобільний телефон марки «Мейзу» вартістю 3500 гривень із сім-картою НОМЕР_2 , рюкзак темно вишневого кольору вартістю 600 гривень, в якому знаходились: грошові кошти в розмірі 400 гривень та позолочений ланцюжок вартістю 900 гривень.

З метою доведення свого злочинного умислу до кінця, ОСОБА_8 взяв мобільний телефон та рюкзак та покинув місце вчинення кримінального правопорушення. Викраденим майном ОСОБА_8 розпорядився в подальшому на власний розсуд.

Крім цього, 29.11.2018 року, близько 14:00 години, ОСОБА_4 , на ринок «Привоз» у м. Одеса.

Під приводом купівлі товару, ОСОБА_4 підійшов до прилавку торгівельного лотка, де потерпілий ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 здійснював реалізацію товарів. В цей час потерпілий ОСОБА_9 взяв свій мобільний телефон марки Самсунг JTC 5212I в корпусі чорного кольору та поклав його на вітрину холодильника, та пішов спаковувати товар для ОСОБА_4 .

ОСОБА_4 впевнився, що за ним ніхто не спостерігає помітив на вітрині холодильника та помітив на ній вищевказаний мобільний телефон. В цей час у нього виник злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення даного мобільного телефону.

Далі, переслідуючи корисливі мотиви, впевнившись що за ним ніхто не спостерігає, та його дії носять таємний характер, ОСОБА_4 дістав з вітрини мобільний телефон, який належить потерпілому ОСОБА_9 .

З метою доведення свого злочинного умислу до кінця, ОСОБА_8 , поклавши вищевказаний мобільний телефон до кишені куртки, покинув місце вчинення кримінального правопорушення.

Даним кримінальним правопорушенням потерпілому ОСОБА_9 було спричинено матеріальний збиток на загальну суму 600 грн.

Слідчий звернувся до суду із клопотанням про застосування стосовно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, мотивуючи клопотання наступним.
Підозра ОСОБА_4 повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених у п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Кожен з вищезазначених ризиків, знаходить своє підтвердження у зібраних матеріалах, які додані до клопотання та обґрунтовують доводи органів досудового розслідування.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання слідчого та просив його задовольнити з наведених підстав.

Підозрюваний просив застосувати більш м`який запобіжний захід, посилаючись на відсутність ризиків, передбачених ст.177 КПК України.

Дослідивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують його доводи, заслухавши учасників судового розгляду, приходжу до висновку, що стосовно підозрюваного необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, виходячи з наступного.

Як встановлено в судовому засіданні, ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні, в тому числі тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України, за який законом передбачено покарання лише у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до шести років.
Обставини, що дають підстави органу досудового розслідування підозрювати ОСОБА_4 у вчиненні вказаних кримінальних правопорушень обґрунтовуються наступними доказами: протоколом прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення від 20.11.2018р., протоколом допиту потерпілої ОСОБА_7 від 21.11.2018р., протоколом огляду місця події від 20.11.2018р., поясненнями ОСОБА_4 від 20.11.2018р., протоколами допиту свідків, протоколами пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 03.12.2018р., протоколом огляду предмету (записів з камер відеоспостереження) від 05.12.2018р., постановою про визнання речових доказів від 05.12.2018р.. протоколом прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення від 30.11.2018р., протоколом допиту потерпілого ОСОБА_9 від 01.12.2018р., протоколом огляду предмета від 03.12.2018р., протоколами пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 04.12.2018р., протоколом допиту підозрюваного від 19.12.2018р., та іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Згідно із ч. 2 ст. 8 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Відповідно до практики ЄСПЛ «обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції». За визначенням ЄСПЛ «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 § 1(с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» (K.-F. проти Німеччини, 27 листопада 1997, § 57).
Слідчий суддя вважає, що на даному етапі досудового розслідування докази наявні в матеріалах кримінального провадження є вагомими та такими, що об`єктивно зв`язують підозрюваного з інкримінованими йому злочинами.
ОСОБА_4 не працевлаштований, раніше судимий за вчинення умисного корисливого злочину.

Наведені обставини щодо особи підозрюваного та тяжкість покарання, яке йому загрожує, свідчать про наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_4 ставиться необхідність запобігання переховування від органів досудового розслідування та суду. Крім того, враховуючи, що підозрюваний не працевлаштований, а тому не має джерел для існування, тому існують підстави вважати, що підозрюваний може вчиняти нові кримінальні правопорушення.

Застосування більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою не зможе запобігти доведеним під час розгляду ризикам зважаючи на обставини справи та дані про особу підозрюваного.

Обставин, передбачених ч. 2 ст.183 КПК України, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не встановлено.

Метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 є забезпечення виконання покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігання зазначеним ризикам.

Зважаючи на положення ч.3 ст.183 КПК України, вважаю за необхідне визначати розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.

Керуючись ст.ст.132, 176, 177, 178, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 205 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого СВ Приморського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.

Застосувати стосовно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Південному міжрегіональному управлінні з питань виконання кримінальних покарань та пробації УВП №21 в межах строку досудового розслідування, що не перевищує 60 днів, тобто до 17 лютого 2019 року, включно.

Строк дії ухвали слідчого судді становить 60 (шістдесят) днів і обчислюється з 19.12.2018року.

Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою припиняє свою дію 17.02.2019 року.

Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі у розмірі двадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 35 240 (тридцять п`ять тисяч двісті сорок) гривень.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу на рахунок ТУ ДСА України в Одеській області, призначенням платежу: застава за підозрюваного ОСОБА_4 , провадження по справі №1-кс/522/23211/18.

Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного обов`язки строком на 2 (два) місяці, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора чи суду;

2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи.

Роз`яснити підозрюваному наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, без поважних причин не повідомив про причину своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя:

19.12.2018