Справа № 202/265/19
Провадження № 1-кс/202/479/2019
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
У Х В А Л А

14 січня 2019 року м. Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 , розглянувши клопотання про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000415 від 17.04.2018 року, подане директором Товариства з обмеженою відповідальністю "Проско" ОСОБА_2 , -

В С Т А Н О В И В:

11 січня 2019 року до слідчого судді Індустріального районного суду міста Дніпропетровська надійшло клопотання, подане директором Товариства з обмеженою відповідальністю "Проско" ОСОБА_2 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000415 від 17.04.2018 року, який накладено ухвалою слідчого судді від 3 грудня 2018 року.

Дослідивши матеріали клопотання, приходжу до висновку про необхідність повернення вищезазначеного клопотання, виходячи з наступного:

Згідно з частиною 1 статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Відповідно до частини 4 статті 64-2 КПК України представником третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути: особа, яка у кримінальному провадженні має право бути захисником; керівник чи інша особа, уповноважена законом або установчими документами, працівник юридичної особи за довіреністю - у випадку, якщо власником майна, щодо якого здійснюється арешт, є юридична особа.

Частиною 5 статті 64-2 КПК України визначено, що повноваження представника третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, на участь у кримінальному провадженні підтверджуються:

1) документами, передбаченими статтею 50 цього Кодексу, - якщо представником третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, є особа, яка має право бути захисником у кримінальному провадженні;

2) копією установчих документів юридичної особи - якщо представником третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, є керівник юридичної особи чи інша уповноважена законом або установчими документами особа;

3) довіреністю - якщо представником третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, є працівник юридичної особи, яка є власником майна, щодо якого здійснюється процедура спеціальної конфіскації.

Слідчим суддею встановлено, що клопотання про скасування арешту майна подано директором ТОВ «Проско» ОСОБА_2 .

Між тим, до клопотання не додано документи, які підтверджують його повноваження звертатися до суду в інтересах товариства, що передбачені статтею 64-2 КПК України.

Відповідно до ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

З урахуванням наведеного, клопотання про скасування арешту майна необхідно повернути.

Керуючись ст. ст. 9, 64-2, 174 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000415 від 17.04.2018 року, подане директором Товариства з обмеженою відповідальністю "Проско" ОСОБА_2 , повернути.

Роз`яснити, що повернення клопотання не позбавляє права на повторне звернення до суду в порядку, передбаченому КПК України, після усунення обставин, що стали підставою для його повернення.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії цієї ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1